1903]. SVERIGES ANTHROPOLOGI ETC. 13 



Favnevidden var i Middeltal 176,4. Høist staar Gotland, saa 

 Helsingland, Medelpad og Angermanland samt de gamle norske 

 Provindser. Lavest staar Lappland (175), men Blekinge og 

 Stockholm staar heller ikke høit (1748 og 174,5). 



Indexen af Legemshøiden og Armbredden var sædvanlig 

 104. Armbredden er altsaa som almindelig noget større end 

 Legemshøiden, kortere var den kun hos 8 %. Stockholms Stad 

 byder paa eiendommelige Forhold med kortere Arme end nogle 

 af de andre Steder. Hvis Lamarcks Sætning: „La fonction fait 

 1'organe", er rigtig, hvad den vistnok til en vis Grad er, have 

 altsaa Stockholmerne ikke havt nødig at strække sig saa meget 

 efter Føden, og den som kjender dem, ved ogsaa, at de i Almin- 

 delighed — uden Fortrydelse — tåge Livet let. 



En eiendommelig Lighed med dette Forhold viser sig ogsaa 

 hertillands. Medens jeg havde mit Stipendium for anthropolo- 

 giske Undersøgelser, gjorde jeg ogsaa lignende Undersøgelser 

 som disse paa forskjellige Kanter af Landet. Det gjaldt nemlig 

 for mig at komme efter, om der var noget sandt i, hvad spe- 

 cielt Bergenserne have sagt om Havstrilen, at han skulde have 

 saa usædvanlig lang Overkrop og Arme og saa korte Ben. 



Mine Undersøgelser ere jo ikke saa talrige som de svenske 

 og forekomme jo temmelig spredt, da det jo gjaldt i disse Aar 

 at faa en Oversigt, men ere dog fra flere Steder saa tilstrække- 

 lig talrige, at de kunne give nogen Ledning. Der viser sig nu 

 en mærkelig Overensstemmelse mellem Bergen og Stockholms 

 By, foruden en anden norsk By (Arendal), hvorfra der ogsaa 

 foreligger nogle Undersøgelser. Bergens Bys Befolkning havde 

 ogsaa af alle de korteste Arme, idet Indexen af Legemshøiden 

 og Arme kun var 100,2, medens Middeltallet ellers allesteds var 

 høiere og i Gjennemsnit 103,1 og for ingen under 101,9 (Ytre 

 Søndfjord). For et Par Indlandsbygder f. Ex. Elverum var den 

 104,5 og for Trysil 105,1. Solør og Eidskogen ligesaa, for en 

 Del af Gudbrandsdalen 103,3. 



Med Hensyn til Strilen specielt bekræftede mine Undersøgel- 

 ser ikke den ovennævnte gjængse Antagelse, heller tvertimod. 

 Deres Siddehøide var vistnok ikke saa liden (Index 52,8), men 



