1903.] MEDDELELSER OM NORGES FISKE I AARENE 1884 — 1901. 85 



som i Skjærgaarden, og saa langt ud fra Land, som der over- 

 hovedet er gjort Fiskeforsøg. Den forekommer paa Dybder fra 

 omkring 10 indtil flere Hundrede Meter, ligesom den er lidet af- 

 hængig af Bundtemperaturen, der kan vexle fra flere Grader 

 over, til et Par Grader under paa dens Tilholdssteder. 



Den har især sit Tilhold paa blød eller mudret Bund, og der kan 

 her neppe gjøres et Kast med de finmaskede Garn paa det grun- 

 dere Vand, eller med Otter-Trawlen paa Dybderne, uden at denne 

 Art erholdes, undertiden blot nogle enkelte, men ofte et stort 

 Antal, og af vexlende Størrelse fra smaa Unger til de udvoxede 

 Individer. 



Saaledes optoges under „Michael Sårs'" Iste Togt Somme- 

 ren 1900 i det indre af Porsangerfjord 1 i et enkelt Kast 24de 

 August omkring 50 St. ; Dybden var her 54—90 Meter, og Bund- 

 temperaturen -i- 1,2°. 



Under Skibets 2det Togt Sommeren 1901 toges i 3 Træk i 

 Varan gerf jorden (18de Mai og 6te Juni) 49, 42 og 30 St. fra en 

 Dybde af indtil 182 Meter; den 3die Sept. s. A. optoges i Aren- 

 dalsrenden fra et Dyb af 146 Meter i et enkelt Kast endog 82 St. 

 (foruden 65 St. Glyptocephalus cynoglossus, og andre Fiske). 



Værdiløs. Denne Art er intetsteds Gjenstand for Fangst. 

 I Finmarksfjordene bliver den ofte hængende paa Linerne blandt 

 Dybvands-Torsken, men vurderes lidet, og findes ofte paa Hjel- 

 derne blandt den vragede Fisk eller Fiske-Affald, der anvendes 

 til Guano eller Kreaturføde. 



Botlius rhombus, (Lin.) 1766. 



Udbredelse. Slet-Hvarrens Udbredelse ved de norske 

 Kyster kan endnu ikke angives med Sikkerhed. 



I Christianiafjorden er den ikke sjelden, og et og andet Indi- 

 vid torvføres om Høsten i Christiania næsten daglig. Den er 



1 Hjort, Fiskeri og Hvalfangst i det nordlige Norge (Aarsberetn. vedk. 

 Norges Fiskerier 1902, 1 H. p. 18). Bergen 1902. 



