1903.] MEDDELELSER OM NORGES FISKE I AARENE 1884 — 1901. 153 



ere oftest beliggende i Bugter og Fjorde, og kunne vexle fra Aar 

 til andet. Enkelte Puncter ere dog aarvisse, og opsøges altid, 

 saafremt der idethele findes Lodde i Fjorden ; dette er saaledes 

 i Varangerfjorden Tilfældet udenfor Mundingen af (Grændse)- 

 Jacobselven. 



Gydningen foregaar helst paa Sandbund, men paa vexlende 

 Dyb ; undertiden kastes Rognen paa et Dyb af blot nogle faa 

 Favne, og Fiskerne paastaa da, at „Stimerne ere drevne derind 

 af Hvaler". I Regelen gyder den dog paa de noget større Dyb, 

 indtil 40-50 Favne (70—90 Meter). 



De Loddestimer, der søge ind mod Grundene for at gyde, 

 ere dog idethele kun en ringe Brøkdel mod de Masser, der gyde 

 paa det dybere Vand, og her forblive mere eller mindre ube- 

 mærkede. 



Hvor stort dette Dyb kan være, er endnu ukjendt. En 

 Fangstmand iagttog (1902), at Lodden, der i Marts var kommen 

 i Masse under Land, atter forsvandt efter kort Tid, og senere 

 holdt sig haardnakket flere Mile fra Land, hvor Dybden var 

 omtr. 220 Meter; her, hvor ingen Hval kunde naa dem, holdt 

 Torskemasserne til, og her~antoges ogsaa Gydningen at have 

 foregaaet. 



Æggene ere forholdsvis store, rødgule af Farve, og have en 

 Diameter af omkr. l mm . 



Rognmængden er noget varierende efter Størrelsen. Hos 

 middelstore Exemplarer er den fra 7000 til omkr. 10,000 St., 

 hos de fuldt udvoxede Hunner noget derover 1 . Hos Ung-Lodde 

 er den betydeligt mindre. 



Hos et Ind. fra Vardø af Middelstørrelse, fanget i April 

 1879, hvor hele Rognmængden utvivlsomt var i Behold, viste 

 Antallet sig at være 7300 St. 



Hos 3 Individer af ulige Størrelse, fangede ved Mehavn 

 (Øst-Finmarken) i Mai 1903, var Antallet følgende: 



1 Prof. Lilljeborg angiver Antallet af Rogn til 30—40,000 (Fiskarne, 2dra 

 Delen, p. 660). 



