1903.] MEDDELELSER OM NORGES FISKE I AARENE 1884 — 1901. 157 



omtrent med samme Fart, som en liden Baad ror, eller omkring 

 et Par Mile i Døgnet. 



Paa Grund af dens eiendommelige Lugt, der noget minder 

 om Lngten af Osmerus eperlanus, benyttes den hos os ikke 

 som Menneskeføde. Dens væsentligste Anvendelse er, som oven- 

 for nævnt, som Agn under Torske- („Lodde-") Fiskeriet. 



Enkelte Fiskere have gjort den Erfaring, at Torsk, der om 

 Sommeren (op under Spitsbergen) ernærer sig af Lodde, der nu 

 er mager og uden Rogn, bliver paa Grund af denne Føde mindre 

 værdifuld som Handelsvare 1 . 



Efter Døden udvikler den et seigt Slim, der bevirker, at 

 flere Han-Individer kunne hænge sammen „efter Taxet", eller 

 den lodne Sidekjøl. 



Føde. Som Regel tager Lodden ikke synderlig Føde til sig 

 under Gydeperioden. Hos de Individer, hvor Rester af Føden 

 har kunnet paavises, har denne hovedsagelig bestaaet af pela- 

 giske Smaadyr. Saaledes indeholdt Ventriklerne af en Del Indi- 

 vider, som af Prof. Sårs undersøgtes ved Vardø Vaaren 1879, 

 væsentlig Hyperier (H. oblivia), Galanider, pelagiske Orme (Sa- 

 gitta), og enkelte af de forholdsvis store Boreophausia inermis 

 („Kril"). Desuden fandt han i Mavesækken nylig gydt Rogn af 

 Lodden. 



Hos et Par ligeledes gydefærdige Individer, fangede ved 

 Mehavn (i Øst-Finmarken) i Mai 1903, fandt jeg ligeledes 

 (hos de gamle Hanner) blot pelagiske Crustaceer (Parathemisto 

 oblivia og Boreophausia inermis); en ung og drægtig Hun 

 indeholdt foruden de ovennævnte Crustaceer tillige Rogn af 

 Lodden. 



Hos et Par Hanner, indsendte til Ghria.-Museet fra Komag- 

 fjord i Alten, fandt jeg ligeledes i Ventriklerne nygydt Lodde- 

 rogn (blandet med lidt Grus fra Bunden); hos det ene Expl. 

 desuden et Par Expl. af Galanus finmarchicus 2 . 



1 Meddelt af P. M. Skancke (Mehavn). 



2 Hos et yngre Expl. fra Lyngenfjord Juni 1898 var hele Ventrikelen 

 opfyldt af 6 Cestoder. 



