158 R. COLLETT. [No. 9. 



Hos en halvvoxen Unge med en Totall. af 90 mm , ud tågen 

 (som ovenfor nævnt) af Ventrikelen af en Sø-Ørret (S. eriox, 

 trutta), der var fanget i Balsfjorden indenfor Tromsø 2den 

 Aug. (1903), var ligeledes Mavesækken fyldt med Plancton- 

 Calanider. 



Udsiget. Efterhaanden som Stimerne have endt sin Gyd- 

 ning, søge de atter tilhavs, fulgt af Torske-Stimerne og de øvrige 

 Dyrearter, som fremdeles fraadse i deres Masser. 



Den Retning, som de udsigende Stimer tåge, antages i 

 Hovedsagen at være afhængig af de paa denne Aarstid herskende 

 Havstrømme, og disses Indhold af Næring (Aate). I Regelen 

 ville derfor Stimerne komme til at tåge en nordøstlig Retning, 

 og Loddens Aarsvandringer ville saaledes, i det store tåget, 

 danne nærmest et Kredsløb. 



Ogsaa under disse Udsig kunne de leilighedsvis træffes i 

 enorme Masser. En Fisker har i Juni og Juli seet de ud- 

 sigende Loddestimer "saa tætte, at de har staaet og kogt fra 

 Stranden indtil omkring 20 Mile af Land" 1 . 



Fjord-Lodde. I de fleste større Finmarks- eller Tromsø- 

 Fjorde, eller i de udenfor liggende Sunde, vil der hele Aaret 

 kunne findes smaa Stammer af Lodde, hvori Individerne ere 

 gjennemgaaende mindre, end den ægte Hav-Lodde, og som 

 synes her helt stationære. 



Disse Lodde-Stammer synes at streife frem og tilbage, ofte 

 i Selskab med Smaasilden, og kunne tildels om Vaaren træffes 

 i Udsig mod Havet; de ere gjennemgaaende magre, i Regelen 

 ikke forplantningsdygtige, skjønt der delvis træffes Stimer af 

 saadan smaafalden Lodde, hvori Individerne have Rogn og Melke. 

 Fiskerne kalde disse Lodder, der ofte viser sig paa Gydepladsene 

 blandt den ægte Hav-Lodde, Vas-Lodde, men finde dem løsere 

 og mindre tjenlig til Agn, end denne. 



Af et Loddestime, der optoges i Tromsøsundet 23de Mai 

 1881, havde saaledes Hannerne en Længde af 108— 141 mm , 



(Juel), Indstill. og Forslag . . . Afgivne Forklaringer, p. 55 (Chria. 1890). 



