4 



være affattet i det Sprog, som i forhellenisk Tid taltes paa 

 Øen. Nu beretter Herodot, at før Miltiades erobrede Lemnos, 

 boede der en barbarisk Befolkning, som han kalder pelasgisk. 

 Det syntes da rimeligt at antage, at vi her har for os disse 

 Pelasgers Sprog. Tillige viser det sig da, at disse var Etru- 

 skernes Stammefrænder. 



Foredraget fremkaldte Bemærkninger af S. Bugge og 

 Schjøtt. 



Afhandlingen er trykt i den historisk-filosofiske Klasses 

 Skrifter som No. 4. 



2. Derefter gik man over til indre Anliggender. 



Mathematisk-natiirvideiiskabelig Klasse. 6te Marts. 



(Formand : Brøgger. Sekretær: G-. A. Gul db erg). 



1. Størmer gav endel foreløbige Meddelelser om sine 

 Unders øgels er angaaende Birkelands Løsning af de Maxwellske 

 Ligninger for et homogent, isotroptledende Medium. Disse 

 Ligninger, som udgjøres af 6 lineære partielle Differentiallig- 

 ninger af en mærkelig simpel Form, og hvortil hele den bro- 

 gede Samling af Enkeltfenomener i Elektrodynamikken kan 

 tilbageføres, er det mathematiske Udtryk for de Grundlove, 

 som styrer de elektriske Fænomener. Ligningerne blev for ca. 

 30 Aar siden opstillet af Maxwell, og i at løse dem for vil- 

 kaarlig opgivne Initial- og Grænsebetingelser bestaar fortiden 

 en af de vigtigste Opgaver i den mathematiske Eysik. Løs- 

 ningen i det ovenfor anførte generelle Tilfælde blev for første 

 Gang gi vet i 1895 af Birkeland, efterat i over 20 Aar flere af 

 de betydeligste Mathematikere forgjæves havde forsøgt sig paa 

 Opgaven. Da der fra enkelte Hold var reist Tvi vi om Korrekt- 

 heden af Birkelands Resultat, havde Foredragsholderen paa 

 Opfordring af Birkeland foretaget en Undersøgelse af den rent 

 mathematiske Side af hans Afhandling og havde da bemærket, 

 at Birkelands Resultat kunde udledes hurtigere ad en anden 

 Yei ved at anvende en klassisk Methode af Cauchy. Af sær- 

 lig Interesse var den strængt mathematiske Undersøgelse, Fore- 



