Matematisk-naturvidenskabelig klasse. 25de januar. 



(Formand: Schroeter. Sekretær: D. Isaachsen). 

 (Tilstede: Bonnevie, W. C. Brøgger, Gade, H. Geelmuyden, H. H. 

 Gran, Hesselberg, D. Isaachsen, Palmstrøm, O. E. Schiøtz, Schroeter, 

 Størmer, Sylow, Winge, Øyen). 



Møtet avholdtes i Universitetets auditorium nr. 6. 



1. O. E. S c h i ø t z holdt mindetale over selskapets avdøde 

 utenlandske medlem prof. dr. Robert Helmert (se »Minde- 

 taler«, s. 72). — Forsamlingen hædret den avdødes minde ved at 

 reise sig. 



2. Hesselberg holdt et foredrag: Om uordnede bevæ- 

 gelser i atmosfæren. Bevægelsene i atmosfæren er uordnet, og 

 de uordnede bevægelser har her ganske anderledes store dimen- 

 sioner end ved laboratorieforsøk. De er store nok til at man kan 

 registrere dem ved hjælp av følsomme anemometre. De raske 

 variationer i hastigheten beløper sig til ca. 60 pct. av den midlere 

 hastighet, og retningen varierer ca. 40°. Ikke alene vinden viser 

 uro, men ogsaa andre meteorologiske elementer. Ved hjælp av 

 passende apparater har man fundet raske trykvariationer paa 

 Vioo til Vio mm. og raske temperaturvariationer paa Vioo til 

 Vio° C. Disse variationer har en periode paa nogen sekunder. 



Der er en sammenhæng mellem disse variationer. Paa 

 grund av de uordnede bevægelser blandes nemlig luftmasser fra 

 forskjellige luftlag sammen. Derved kommer luftmasser med 

 forskjellig temperatur, fugtighet etc. tæt indtil hverandre, og 

 som følge herav vil apparatene vise en stadig uro. 



De uordnede bevægelser bringer de forskjellige luftlag i 

 ganske anderledes intim forbindelse med hverandre end om 

 masseutvekslingen som ved ordnet bevægelse kun skulde ske 

 ved utveksling av molekyler. De uordnede bevægelser foraar- 

 saker derfor en indre friktion der er ca. V2 million ganger større 

 end for en ordnet luftbevægelse. 



De uordnede bevægelser medfører ogsaa at varmemængder, 

 fugtighet, kulsyregehalt etc. overføres raskt fra skikt til skikt. 

 Saken lar sig forfølge regnerisk, og man kommer til ligninger 

 som er meget lik de almindelige fysikalske ligninger, men de op- 

 trædende koefficienter er ganske andre. 



Beregningen av varmeoverføringen i atmosfæren fører til 

 det paafaldende resultat, at man har en meget sterk varmestrøm 

 fra de høiere kolde luftlag til de lavere varmere luftlag. Varme- 



