10 L. VEGARD [No. 1 



av apparaturen blev det dog mulig at faa en nøiagtigere bestem- 

 melse. Denne nøiagtige bestemmelse førte til at Xenotim maatte 

 tilskrives samme struktur som Zirkon. Dette er bemerkelses- 

 værdig, ti i Zirkon (Z r Si 4 ) har vi to 4-værdige elementer for- 

 bundet med surstof, mens vi i Xenotim {YPO±) har et 3-værdig 

 og et 5-værdig. 



Den almindelige kemiske konstitutionsformel for Xenotim 

 vilde tildele et av surstofatomerne en særstilling, mens vi i den 

 faste form tinder to surstofatomer knyttet paa samme maate til 

 P og to paa samme maate til Y, svarende til en konstitutions- 

 formel 



(Y0 2 P0 2 ). 



Dette fører til det resultat, at saavel for Zirkon som Xenotim 

 er den faste forms konstitutionsformel henholdsvis (Z r 2 Si 2 ) 

 og (Y0 2 P0 2 ). Herav gaar det dog ikke an at slutte at dette 

 ogsaa uttrykker legemernes kemiske konstitution. 



Vi kommer altsaa til følgende almindelige resultat: Kon- 

 stitutionen av den faste form, saaledes som den faar 

 uttryk i atomernes placering i krystaller ne, og den 

 kemiske konstitution er helt forskjellige ting, og 

 identitet med hensyn til konstitution av den faste 

 form betyder ikke identitet med hensyn til kemisk 

 konstitution. 



Dette er ogsaa forstaaelig naar vi erindrer, at de kemiske 

 egenskaper tilhører stoffet naar det optrær som ion, hvor vi 

 altsaa har et faatal atomer knyttet sammen til et selvstændig 

 individ. I den faste form taper molekyl og ionbegrepet sin be- 

 tydning. Det kan vistnok undertiden være bekvemt for forstaa- 

 elsen av en struktur at tænke sig atomerne anordnet til en art 

 molekylære elementer; men disse molekylære elementer er ikke 

 knyttet sammen ved kræfter, der er væsentlig av forskjellig stør- 

 relsesorden fra dem der binder de enkelte molekylære elementer 

 sammen. Det rigtigste billede er at betragte krystallen som et 

 eneste stort molekyl. 



