1918] KRYSTALANALYSE VED RØNTGENSTRAALER 



meget kjendt eksempel paa saadanne enkle relationer har vi i 

 en række produkter med Ammoniumjodid som utgangssubstans» 



NH±J tilhører det kubiske system. Naar derimot de 4 

 77-atomer erstattes med methyl eller med ethyl, til Tetramethyl- 

 ammoniumjodid eller Tetraethylammoniumjodid, saa gaar kry- 

 stallen over til at bli tetragonal. 



Ved denne substitution viser det sig at den topiske para- 

 meter i den tetragonale akses retning blir næsten uforandret r 

 mens krystallen saa at si kun utvider sig lodret c-aksen. 



For at forklare dette eiendommelige forhold har Groth an- 

 tat at rumgitteret for substitutionsprodukterne opstaar av rum- 

 gitteret for modersubstansen ved en simpel substitution av H 

 med alkyl, idet gittertypen før anordningen av J- og iV-atomerne 

 forblev den samme i begge substanser. 



De foretagne bestemmelser av rumgitterne viste imidlertid 

 at forholdet ikke var saa enkelt. 



Bestemmelsen av rumgitterne for NH±J og N {CH s )i J vil 

 findes beskrevet i et arbeide jeg nylig har offentliggjort i Phil. 

 Mag. 



Jeg skal her kun ganske summarisk angi resultaterne. 



1) Ammoniumjodid har en atomanordning der motsvarer kok- 

 saltets. iV-atomerne og J-atomerne er ordnet i flatecentrerte 

 gittere forskjøvet i forhold til hinanden et stykke a/2 paralel 

 med en av akserne. 



2) Tetramethylammoniumjodid har en meget forskjellig struk- 

 tur, hvad der viser sig bare ved et blik paa de fundne spektrer. 

 Krystallens bygning vil bedst forstaaes, om vi forestiller os ato- 

 merne først ordnet i „molekylærgrupper" der er dannet paa 

 følgende maate: 



Et «/-atom og et iV-atom ligger i en viss avstand fra hin- 

 anden. Linjen der forbinder dem, kalder vi den molekylære akse, 

 og den er rettet langs krystallens tetragonale akse. Omkring denne 

 akse i tetragonal anordning ligger 4 C^-grupper. Vi kan nu 

 fæste os ved midtpunktet mellem de to atomer paa aksen og 

 betegne dette som gruppens centrum. 



