.77 



.galvanotropismen og over nogen eiendommelige knolddannelser 

 paa- roten hos forskjellige løvtrær citeres endnu stadig i haand- 

 bøkerne. 



I 1886 tok han doktorgraden ved Heidelbergs universitet og 

 Iste juli samme aar blev han ansat som konservator ved Bergens 

 museum. I de første aar efter at han hadde tiltraadt denne stål- 

 ing, fortsatte han sit videnskabelige forfatterskap og offentlig- 

 gjorde en række værdifulde botaniske avhandlinger, især over 

 forskjellige vigtigere plantesygdomme. 



Efter nogen faa aars forløp ophørte dog Brunchorsfs selv- 

 stændige videnskabelige produktion. Grunden hertil var at han 

 efterhaanden stadig mere blev optat av andre gjøremaal og først 

 og fremst av arbeidet for museets utvikling. Allerede i 1889 blev 

 han museets » intendant « og fik som saadan det daglige tilsyn 

 med dets økonomi og administration, i 1891 blev han tillike 

 bestyrelsens sekretær, og fra 1901 blev hans stilling utvidet til 

 en direktørstilling. 



I de 20 aar Brunchorst virket ved Bergens museum, utførte 

 han sit livs store videnskabelige bedrift. Dette arbeide var ikke 

 av litterær art. Det bestod i utviklingen av en stor videnskabelig 

 institution, som under hans ledelse vokste frem til at faa en langt 

 større betydning for Bergens og landets kulturliv end tidligere. 



Brunchorst indsaa klarere end de fleste betydningen av, at 

 videnskabelig kundskap og forstaaelse spredes ut til de videst 

 mulige kredser av befolkningen. Paa en tid, da der her hjemme 

 endnu var liten interesse for at museernes samlinger skulde 

 komme et større publikum til nytte, optraadte han med styrke til 

 fordel for denne sak. 



I Brunchorsfs funktionstid blev museets lokaler betydelig ut- 

 videt, bibliotek og samlinger sterkt øket, det aarlige budget fler- 

 doblet, en betydelig legatkapital knyttet til institutionen. Den 

 lille beskedne »Aarsberetning« utviklet sig hurtig til en omfangs- 

 rik »Aarbok«, som hvert aar bragte en række videnskabelige 

 arbeider av museets egne saavelsom av andre videnskapsmænd. 

 Samtidig blev en række nye virksomheter tat op. 



Ved opstillingen av museets samlinger efter den store ut- 

 videlse av lokalerne omkring aarhundredskiftet blev moderne 

 utstillingsprincipper gjennemført i en utstrækning som dengang 

 neppe ved noget andet norsk museum. Stor omhu anvendtes 



