34 



undersøkelse av de problemer som foreligger. Den Norske geo- 

 fysiske kommission har derfor tat op arbeidet med at søke op- 

 rettet geofysiske stationer i samarbeide med ekspeditionen. Den 

 har utarbeidet et arbeidsprogram for saadanne stationer og an- 

 modet den norske regjering om at utsende indbydelse til de 

 interesserte land til deltagelse i arbeidet. Dette var den norske 

 regjering villig til, og det har resultert i at der vil bli oprettet 

 en række stationer. Stationer paa Spitsbergen, Bjørnøen, Tromsø, 

 Bergen, Aas, Sodankylå og Dikson er allerede sikret. Videre er det 

 meget sandsynlig at der vil bli oprettet stationer paa Thule, 

 Godthaab, Angmagsalik, Reykjavik og Abisko samt paa 2 — 3 

 steder i Canada. Endelig er der haab om at faa stationer paa 

 Jan Mayen, Novaja Semlja, Archangel samt endnu en station 

 paa Grønlands østkyst. Stationen paa Novaja Semlja vil avhænge 

 av om det lykkes dr. Holtedahl at faa istand den paatænkte 

 videnskabelige ekspedition dit. 



Ved hjælp av et saadant net av polarstationer kan man 

 vente at komme til vigtige resultater angaaende den almindelige 

 cirkulation i atmosfæren, dens aktionscentrer og cyklonenes dan- 

 nelse, angaaende de magnetiske stormers og nordlysets natur og 

 om sammenhængen mellem disse geofysiske fænomener. For 

 disse studier har man ingensteds saa gunstige betingelser som i 

 Polargebetet. 



Paa det internationale meteorologiske møte i Paris i oktober 

 1919 blev der nedsat en international komité for at føre arbeidet 

 videre. 



Foredraget fremkaldte bemerkninger av Størmer, som 

 nærmere paaviste det internationale arbeides betydning for 

 nordlysforskningen. 



2. Docent dr. Olaf Holtedahl holdt et foredrag: En 

 planlagt norsk videnskabelig ekspedition til Novaja Semlja 

 sommeren 1920. 



I den ikke særlig lange tid, som er hengaat siden der med 

 Nansens færder kom fart i norsk videnskabelig polarforskning, 

 har ikke mindst norsk arktisk geologisk forskning gjort sig 

 gjældende. Første »Fram«-færd var først og fremst en reise 

 gjennem havomraader, men ekspeditionen medbragte dog 

 fra flere steder, saaledes fra Khabarova ved Yugorstrædet paa 

 fastlandet syd for Novaja Semlja og fra Kap Flora paa Franz 

 Josefs land meget værdifulde geologiske samlinger. Ved sine 



