1909.] OM SPROGET I DE MANSKE RUNEINDSKRIFTEB. 21 



II. 



I den ufuldstændig bevarede manske runeindskrift 



nr. 15 (= Cat. 40, MCr. 99, Jurby): — (s)un : sin : in : anan : 

 raiti : i(ft) : fairjDur : br— 1 „[N. N. reiste dette kors efter N. N.,] 

 sin son, men et andet [kors] reiste [han] eiter fair[Dur, [sin] 

 broder" 



forekommer et mandsnavn fairf3ur (akk.), som ikke er til- 

 fredsstillende forklaret. Medens Bugge ikke udtaler sig om 

 dette, har Bråte (s. 33) følgende bemerkning: „Namnet synes 

 ha nordiskt skaplynne, i det senare leden år -f>6rr, men, om 

 så skulle vara, maste något fei linnas i dess forrå del. Når- 

 mast ligger att formoda f vara k, alltså *kair[3ur Gæirfior. 

 Då detta namn icke annars synes forekomma, hor forevarande 

 form kanske ursprungligen till namnet *Geirf>orn, som fore- 

 kommer i fsv. Gerthorn, se Lundgren, Personnamn från medel- 

 tiden, hvars n kan tankas forsvunnet i gen. sg. Emellertid år 

 f alldeles tydligt på Gummings afgjutning, hvarfor denna giss- 

 ning strider mot hvad som synes faktiskt". 



Da nu læsningen fairfcur synes at være sikker, og da det 

 har vist sig umuligt at forklare dette som et egte nordisk navn, 

 har jeg maattet gjøre mig det spørgsmaal, om ikke fair|Dur helt 

 eller delvis er at opfatte som et irsk ord. 



Navnets første stavelse fair-, udtalt Fer- (jfr. aiftir == eftir 

 nr. 6, samt raiti nr. 15), ser irsk ud, idet Fer- (d. e. fer „mand") 

 kjendes som første led i flere irske mandsnavne. Andet led i 

 disse navne er en genetiv, som er styret af fer. Saaledes be- 

 tyder Ferloga, som er navn paa sagnkongen AilhTs vognstyrer, 

 „[guden] Lug's (gen. Loga) mand" 2 . Et andet eksempel er Fer 

 Tlachta (Book of Leinster 331 c, 326 g) „Tlachta's mand"; 



1 Indskriftens slutning, fra i(ft) af, mangler nu, men kjendes fra Gum- 

 mings afbildning (fotografi efter afstøbning). — raiti har Bugge (s. 240) 

 først rigtig forklaret som rætti, af rétti. 



2 Jfr. J. Rhys, Lectures on the Origin and Growth of Religion as illu- 

 strated by Celtic Heathendom (London 1888l s. 143. - Om det galliske 

 gudenavn Lugu- se Holder, Alt-Celtischer Sprachschatz II sp. 345, 



