1909.] OM SPROGET I DE MANSKE RUNEINDSKRIFTER. 23 



i hvert fald var en ivrig Torsdyrker (jfr. mikill vin Pors Eyrb. 

 s. 5.2). Samtidig har han kanske ogsaa udledet sin herkomst fra 

 Tor 1 , ligesom den norske kongeæt i Dublin, om hvilken i irske 

 skrifter er brugt udtryk som „Tors høvdinger" (6 maUib Tomair), 

 „Tors stamme" (muintir Thomair), „Tors kongesøn" (tore 

 Tomar). I nærheden af Dublin fandtes nordmændenes hellige 

 „Tors lund" (caill Tomair), som bestod af hassel; denne lod 

 kong Brian efter Dublins erobring brænde og nedhugge. Her 

 var ogsaa en „Tors haug" (tulach Tomair). Fremdeles om- 

 tales en Tors-ring, som efter indtagelsen af Dublin blev irernes 

 bytte 2 . 



I forbindelse med den anseelse, som Tor nød hos nord- 

 boerne i Irland, maa sees de talrige nordiske personnavne, 

 sammensatte med Por-, som kjendes fra de britiske øer. Den 

 første nordbo, som de irske kilder omtaler, er saaledes Tur geis. 

 Ogsaa i de islandske sagaer skildres nordmændene i Irland som 

 Torsdyrkere. Saaledes var landnaamsmanden Helge magre, der 

 var født i Irland som søn af en norsk fader med en irsk konge- 

 datter og senere blev opfostret paa Suderøerne, meget blandet i 

 troen og paakaldte baade Krist og Tor 3 . 



Mandsnavnet fair|Dur giver i forbindelse med de allerede 

 fremdragne hibernismer i manske runeindskrifter interessante 

 oplysninger om det livlige og intime samkvem, som der har 

 været mellem irer og nordmænd i Vesten omkring aar 1000 og 

 i det forudgaaende aarhundred. I de manske runeindskrifters 

 sprog har vi et samtidigt, tilforladeligt vidnesbyrd om, at en 

 vigtig betingelse var forhaanden for berøringer mellem irsk og 

 nordisk aandsliv. 



1 Jfr. sagnet om den manske konge Godfred Haraldsson („Gorry", „Orry"), 

 som pegte op paa melkeveien, da man spurgte ham, hvorfra han kom 

 (A. Bugge, Vikingerne [IJ s. 281 f.). 



2 Se Steenstrup anf. st. og A. Bugge hos S. Bugge, Norsk Sagafor- 

 tælling og Sagaskrivning i Irland (Kra. 1901 — 08) s. 184 anm. 1. 



3 Jfr. S. Bugge, Sagafortælling s. 183 ff. Det er usikkert, om Tor 

 findes fremstillet paa manske kors, saaledes som S. Bugge (Aarbøger 

 1899 s. 257 f.) har antaget. 



