1909.] DEN DANSK-NORSKE REGJERINGS HANDELSPOLITIK. 9 



ligere har vi paavist, at det er Valkendorf, som har sendt dem 

 til Kjøbenhavn. De maa følgelig være tåget etter hans foran- 

 staltning. Erhvervelsen af dem var fra hans side et led i en 

 række undersøgelser angaaende den nye handelsvirksomhed paa 

 Rusland, som han netop i denne tid anstillede efter udtrykkelige 

 ordrer fra Kristian III \ Afskrifterne kan følgelig være blevet til 

 paa to maader: Enten har Valkendorf selv ladet kopierne 

 udføre af sin skriver, eller er det Thønnes Claussøn, som har 

 udført dem eller ladet dem udføre efter lensherrens opfordring. 

 Den sidste fremgangsmaade er aabenbart den naturligste og 

 derfor den sandsynligste, og tillige den, som alene muliggjør en 

 rimelig forklaring af navneforandringen 2 . Forholder det sig 

 nemlig saa, at det er Thønnes Claussøn selv, som har udført 

 kopierne eller ladet dem udføre, saa er det aabenbart, at han 

 har ønsket at være ukjendt, at han ikke har ønsket, at hans 

 virkelige navn skulde komme kongen for øie i den nævnte for- 

 bindelse. Og hertil turde Thønnes Claussøn i virkeligheden 

 have havt sine gode grunde; thi i endel breve, som Kristian III 

 nogen tid i forveien havde ladet opsende til enkelte af sine 

 norske lensmænd, deriblandt ogsaa Kristoffer Valkendorf, havde 

 han lagt for dagen en meget stor uvilje mod den nye seilads 

 og handel paa Hvidehavet og ligefrem udtalt, at han ansaa den 

 for farlig og skadelig for sig og rigerne. Antager vi, at Thønnes 

 Claussøn gjennem lensherren er kommet underveir med denne 

 kongens opfatning, bliver det forklarligt nok, om han har indført 

 den filologisk seet afledede, men praktisk talt fingerede navne- 

 form i de ubekræftede kopier. 



Hermed er vi imidlertid kommet ind paa det mest interes- 

 sante og tillige det vigtigste af alle de spørgsmaal, som reiser 

 sig under betragtningen af disse merkelige dokumenter. Hvilken 

 stilling har den dansk-norske regjering indtaget til det i disse 

 aktstykker omhandlede foretagende? 



1 N. R.-R. I, s. 215. 



2 Hertil kommer endnu, at haandskriften i kopierne ikke kan identificeres 

 med nogen skriverhaand paa Bergenhus slot. 



