1909.] DEN DANSK-NORSKE REGJERINGS HANDELSFOLITIK. 21 



Engellandt i winther, the xvij drocknet aff thennom paa et skiiff, 

 /Jorn bleff wnder Skotlandt, ther the løbe fraa Rytzlandt 1 . 



Tiisligeste talde ieg met han nom, huad ther falder mest for 

 køpmands handell, thaa /?agde hand, at thj meste ther falder 

 /Jorn the engelsker the køber aff the rytzer, thett er wogss, sa- 

 bell, moer oe thrauffuenn, menn thett meste, the rytzer køber 

 aff thennom ighenn, thett er winn oe klede oe giort /Jølffuer, 

 besynderlig thett /Jølff, som er forgyltt. 



Sammeledis spurde ieg hannom adt, om the engelsker ieke 

 ere kommen møgit tiillagt hérst paa /Jamme /Jeglatzs, eptherthij the 

 haffue mest /Jaa manghe skiiff ther offuer, thaa /Jagde handt 

 neygh; menn /Jagde, at nar the engelsker kunde faa fierde par- 

 thenn ighenn for hues the vd/Jender, tha haffue the holdenn 

 reg/Je oe mere, dogh sigher handt, at the rytzer vvedt nu at 

 loffue theris gods dyrer end the giorde thj første aar, the engel- 

 sker kom tiidtt. 



Sagde hand oe /?aa, att the tyske køpmendt paa conttorit 

 tiill Lunenn i Engellandt haffuer bødet drotningen i Engellandt 

 fem tu/Jind pund sterckling, at hindes naade wille bestillit, at 

 /Jamme /?eglatzs motthe ighenn bliffue afflagt, oe ther tiill wille 

 the giffue the engelsker theris om kostning ighen, hues the kunde 

 mesth regne samme /Jeglatzs at haffue kostet thennom. Men hin- 

 dis naade gaff thennom /?aa for/?uar ighen, at ther/?om hindis 

 wnder/?otte weste at bruge noghen /Jeglatzs thennom till beste, 

 wille hindis naade helder ther wdj forfremme thennom tiill thett 

 besthe end ther wdj were thennom emodt, oe andre /?uar ther 

 paa kunde the ieke bekomme. 



Jtem sagde hand oe /Jaa, at hand haffuer ett oe druckit 

 mett ths folck, /Jorn er født paa Grønlandt och /Jorn drager huert 

 aar aff Grønlandt oe i Rytzlandt oe aff Rytzlandt igenn oe tiill 

 Grønlandt, och /Jagde her hos, att huer winther thaa fører the 



1 Sigter til den russiske ambassade under Ossip Nepea. Den egentlige 

 ambassade talte kun 16 personer, bvoraf 7 druknede (Hakluyt 1. c. 

 p. 285 — 290). Om Chancellors anden reise og dens sørgelige udgang, for- 

 liset paa den skotske kyst under hjemreisen om høsten 15a6, viser 

 fortælleren sig i det hele meget vel underrettet. 



