1909.] ANTROPOLOGISKE STUDIER VEDR. DEN NORD. BEFOLKN. 9 



ved det større Antal tildels vil kunne fremtræde som Kjendsgjer- 

 ning, hvad der ved det mindre kun kan blive Antydning. Det 

 har da ogsaa vist sig, at dette sidste tildels er blevet Re- 

 sultatet. 



I tidligere trykte Arbeider har jeg søgt at fremholde, hvor- 

 ledes den norske Befolkning i den her omhandlede Del af Lan- 

 det optræder som forskjellige Typer K 



Hovedresultatet af Undersøgelserne i det Nordenfjeldske 

 maa blive, at Befolkningerne her for den større Del maa indord- 

 nes under de samme Typer, som i forskjellig relativ Mægtighed 

 ogsaa ellers i Landet danner Befolkningskomplexerne, men til- 

 lige, at der i denne Landsdel findes endel særegne Forhold 

 baade med Hensyn til de enkelte Typers Udvikling og Blan- 

 dingsforhold og til deres Udbredning. 



Det er nogle af de til Grund for min Opfatning af den 

 nordenfjeldske Befolknings antropologiske Forhold liggende Data, 



1 Jeg maa her tillade mig en Forklaring over min Opfatning af Type- 

 begrebet. Den er nærmest foranlediget ved Bemærkninger vedkom- 

 mende de hos os udførte antropologiske Arbeider, fremsatte i det 

 danske Skrift „Meddelelser om Danmarks Antropologi", specielt i en 

 Afhandling af Udgiveren, Dr. Steensby. 



Begrebet „Type" kan, og vel væsentlig med lige Ret, opfattes paa 

 forskjellig Maade. Det er kanske endmere tøieligt end den gamle 

 Klassebenævnelse „Race". 



I Antropologien vil det almindelig blive Kraniets særlige Former, som 

 er bestemmende for Typedannelsen. Det er da egentlig Hjernens Form, 

 det gjælder, men ogsaa andre Eiendommeligheder i større eller mindre 

 Udstrækning. Benyttes Udtrykket om en enkelt Legemsdels Dannelse, 

 saa sker dette selvfølgelig med Forbehold om, at det for Tilfældet kun 

 gjælder den nævnte Del (Ex. Kranietype, Ansigtstype osv.). En rent 

 praktisk Benævnelse paa Typer er den efter Findestedet eller det Stedi 

 hvor den almindeligst forekommer, eller efter et etnisk Forhold. En 

 saadan Benævnelse vil da kunne være mere eller mindre foreløbig. 

 Det er altid muligt, at hvad der først ansees for en stabil Form, senere 

 viser sig at være Variant. 



Efter min Opfatning vil Undersøgelsen i stor Udstrækning gaa fra 

 det sammensatte til det enkelte, fra Blandinger til Typer. 



Et sekundært Spørgsmaal vil blive, hvorlangt man finder Tilslutning 

 til andre Typer, Oldtyper eller nyere Typer. For Begrebet maa fast- 

 holdes, at de væsentlige gjennem Undersøgelser erkjendte Eiendomme- 

 ligheder findes. 



