1909.] ANTROPOLOGISKE STUDIER VEDR. DEN NORD. BEFOLKN. 23 



III. 



Videre om norske Braeliycephaler. 



I foregaaende Afsnit hentydede jeg til, at det fra først af 

 navnlig var med Hensyn til Opfatningen af den brachycephale 

 Befolkning, at jeg paabegyndte de der refererede Undersøgelser. 

 Jeg skal i Forbindelse hermed tillade mig et par Bemærkninger 

 om delte Punkt, der har saameget større Interesse for den norske 

 Antropologi, som det har været Gjenstand for vor høit fortjente 

 Antropolog Ar bos sidste Arbeide. 



Da Arbo for vel et Par Decennier siden paaviste en stærkt 

 udbredt brachycephal Befolkning i vore sydvestlige Kystland- 

 skaber (tidligere af ham fundet i mindre Antal i østlandske 

 Befolkninger), blev der for det første neppe Tale om nogen 

 antropologisk Adskillelse mellem en blond og en mørkhaaret 

 Brachycephal 1 . De opfattedes under et som en blond Type, uden 

 at dog, saavidt kan sees, Blondheden ansaaes som typisk Egenskab. 

 Tanken om flere dolichocephale og brachycephale Typer som 

 Bestanddele i Norges Befolkning kom senere frem i Barths 

 „Norrønaskaller", her refereret til de af ham undersøgte Skeiet- 

 kranier i Universitetets anatomiske Samling. Lidt senere opstil- 

 lede Arbo det „ keltiske" Kranium (af bildet i „ Stavanger Amt" 

 [1895]). 



Først endel Aar efter begyndte den videnskabelige Diskussion 

 om Adskillelse af en (alm.) blond og en (alm.) mørkhaaret 

 brachycephal Type. Medens paa den ene Side opstilledes to 



1 Benævnelsen „blond Brachycephal" som Typebetegnelse er, saavidt jeg 

 ved, først brugt af mig under Beskrivelsen af de trønderske Brachy- 

 cephaler. („Trønderkranier og Trøndertyper"). Det er enUdvidelse af 

 den af mig (for Vestlandsbraehycephalen) benyttede Benævnelse „Jæ- 

 dertypen", med videre Omfang, men mindre skarpt præciseret, idet jeg 

 ikke har troet at finde fuld Overensstemmelse mellem de vestlandske og 

 de trønderske blonde Brachycephaler. 



