største Del af dette Urfolks Omraade (finsk-ugriske, slaviske, 

 samojediske og skandinaviske Folk), og ligeledes i de Folks 

 Sprog, som har boet nær ved dets Grænser (baltiske Folk, syd- 

 germanske Folk). Rigtigheden af disse Antagelser vil han der- 

 næst godtgjøre ad sprogsammenlignende Vei, idet han søger at 

 vise, at en hel Del Ord for primære Begreber i samtlige her 

 nævnte Sprog kan føres tilbage til en fælles Oprindelse. At 

 saadanne Ord nu i de forskjellige Sprog opviser tildels vidt for- 

 skjellige Former, forklarer han af, at det nævnte „Jet-Sprog" i 

 sin Oprindelse har været et, som han udtrykker sig, „protoplas- 

 matisk" Sprog med en hel Del temmelig ubestemt artikulerede, 

 „klissede" Lyd, der under Sprogets Udvikling har differentieret 

 sig paa høist forskjellig Maade. Af denne Differentierings Re- 

 sultater mener dog Forfatteren at kunne slutte, at den har fore- 

 gaaet efter visse Lydlove, som han formulerer. 



Vi skal ikke indlade os paa Enkeltheder i disse Forfatterens 

 sproghistoriske Udviklinger, da den Maade, hvorpaa han i Afhand- 

 lingens sidste Hovedafsnit har affundet sig med sit egentlige 

 Æmne, det som Prisopgaven kræver, „en Undersøgelse af norske 

 Stedsnavne", gjør dette temmelig overflødigt. Vi skal kun hefte 

 os ved et Par Ting, der synes os af fundamental Betydning med 

 Hensyn til Sandsynligheden af disse hans Meninger. 



Det af Forfatteren postulerede „Jet-Sprog, som han lader 

 beståa af „ubestemt protoplasmatisk sammensatte lyd", der i sig 

 selv har saa lidet fæstnet Betydning, at Meningen nærmere maa 

 angives ved Gestus og Mimik, vilde egne sig daarlig til Grundlag 

 for semasiologiske Forskninger. De „Lydlove", som Forfatterens 

 Sammenstillinger (t. Ex. af „Dag", „Regn" og „drysse"), fører 

 til, bliver ogsaa saadanne, at en hvilkensomhelst Konsonant kan 

 vexle med en hvilkensomhelst anden, og at Vokalerne ingen- 

 somhelst Rolle spiller. 



Forfatteren kan vanskelig undvære de kaukasiske Sprog. 

 naar han skal skaffe tilstrækkeligt sprogligt Materiale til den 

 nævnte Sprogsammenligning. Men efter vor Formening er det 

 endnu for tidligt at benytte disse Sprog til at drage saa vidt- 

 gaaende Slutninger. Intet af dem er Literatursprog med Und- 



