26 



Fra Elvenavnene gaar han over til Ord for „Vand", „Bæk", 

 „Elv", „Sjø", „Sund", „Dal", „0", «Strand", „Bred", „Rand" 

 o. lign. Da de allerfleste af disse norske Ord er fællesgermanske 

 og alle ialfald fællesnordiske, beviser de, selv om Forfatterens 

 Mening om deres „Jet"-Oprindelse er rigtig, intet for Antagelsen 

 af et „Jet-Sprog" i Norge, eftersom de i Norge indvandrede 

 Germaner maatte kunne have medbragt dem fra et ældre 

 Hjemsted. Desuden er hele denne Række af Ord Appellativer, 

 og ikke hvad vi forstaar ved „Stedsnavne", — Ord, der i Be- 

 vidstheden føles som Egennavne, og denne Del af Afhandlingen 

 bidrager saaledes ikke til at gjøre Behandlingen af den givne 

 Opgave synderlig fyldigere. Det skal dog nævnes, at Forfatteren 

 i dette Parti finder Anledning til ud fra „Jet-Sproget" at gi ve 

 Forklaring af endel virkelige Stedsnavne. Af saadanne 

 (enkelte Navne eller Slammer i Grupper af Navne) berører han 

 dog, om vi har talt rigtig, i den hele Afhandling ikke mere end 

 ca. 20 Stykker, — unægtelig et temmelig lidet Tal, naar Opgaven 

 begynder med Ordene „Der ønskes en Undersøgelse af norske 

 Stedsnavne". Om nogle af de forsøgte Forklaringers Holdbarhed 

 synes dog Forfatteren selv at nære stærk Tvivl; ved et Par af 

 dem siger han saaledes, at de „kan imidlertid vel ikke betragtes 

 andet end som en dristig gætning", en Dom, som vi fuldt ud 

 underskriver. De fleste af de øvrige Navne har allerede uden 

 Vanskelighed fundet god Forklaring af germanske Ord af indo- 

 europæisk Rod, — ved et Par af de øvrige tør vi ligeledes antage 

 saadan, medens derimod nogle af dem vistnok endnu venter 

 paa sin rigtige Forklaring. At imidlertid en saadan ikke er 

 funden af Forfatteren, naar han identificerer Navne som Lom 

 (Bygdenavnet), Kama (Elv i Rusland) og n- i Onega eller de 

 to Elvenavnstammer N i 6- og M 6 <5-, kan der for os ikke være 

 Tvivl om. 



Det indleverede Arbeide er stort planlagt, vidner om vidt- 

 strakte, om end ikke altid dybtgaaende Studier og røber paa 

 mange Punkter Opfindsomhed og Skarpsindighed, hvorfor vi 

 har udtalt os saa vidt indgaaende om det, som skeet er. Vi 

 skal ogsaa tilføie, at vi med disse vore Qdtalelser ikke tager 



