27 



nogensomhelst Stilling til Forfatterens Theorier i det hele, — 

 hverken for eller imod hans Opfatning af Norges Stenalder og 

 hans derpaa hyggede Lære om en prægermansk Befolkning i 

 Norge og hans deraf apriorisk dragne Slutning om Levninger af 

 dette Folks Sprog i norske Stedsnavne. Vi holder os alene til 

 det forelagte Æmne: en Undersøgelse af de norske Stedsnavne 

 med Hensyn til Oplysninger, som disse kan give, og tinder da, 

 som det fremgaar af det ovenfor sagte, at Forfatteren ikke kan 

 siges for Alvor at have tåget fat paa Behandlingen af den givne 

 Opgave, selv ikke i den eneste Retning, som han bar anseet det 

 tilladt at indskrænke sig til. Hans Afhandling kunde med større 

 Ret have ført adskillige ganske andre Titler end den, som staar 

 paa dens Titelblad. Vi kan saaledes ikke indstille Afhandlingen 

 til at belønnes med den udsatte Pris. 



Kristiania den 13de April 1909. 



A. Kjær. Magnus Olsen. Alf Torp. 



Historisk-filosofisk Klasse. 21de Mai. 



(Formand: Torp. Sekretær: Konow). 



1. A. Bugge holdt et Foredrag om det irske Skrift 

 firernes Kamp mod Nordboerne" og Kilderne til Beret- 

 ningen om Slaget ved Glontarf i 1014. Han fremholdt, at det 

 nævnte irske Skrift ikke, som almindelig antaget, er en samtidig 

 Kilde. Det bestaar af tre forskjellige Dele: a) en gammel Krø- 

 nike, b) et Skrift om Munster-Mændenes Kamp, c) en Fortælling 

 om Slaget ved Clontarf. Kilderne til den sidste Del er en nor- 

 røn Saga, forfattet i Dublin, om Brian og Slaget ved Clontarf. 

 Denne Saga ligger til Grund for hele det irske Skrifts Frem- 

 stilling af Kampen. Sproget, indflettede Sagn og flere Urigtig- 

 heder viser, at det irske Skrift er meget yngre end 1014, snarere 

 skrevet efter 1100. Hvad de islandske Kilder fortæller om Slaget, 

 er ligeledes for en stor Del uhistorisk, saaledes Beretningen om 

 Dublin-Kongen Sigtryggs Moder Gormflaith (Kormloo), hvis Had 

 til sin Mand Brian, Munsters Konge, skulde være Grunden til 



