Axel Thue: Bevveis eines bekannten Satzes iiber Transposi- 

 tionen. 

 — » — Ein kombiriatorischer Beweis eines Satzes von 



Fermat. 

 Afhandlingerne vil blive trykt i den math.-naturv. Klasses 

 Skrifter for 1910 som No. 1, % 3. 



Fællesmøde. 3die December. 



(Præses: Hertzberg. Generalsekretær: Johannessen). 



1. Hertzberg holdt et Foredrag om Navne og Opkal- 

 delser som historisk Kilde i Norges Middelalder. Han 

 søgte herunder at paavise, at de i de gamle Stormandsætter an- 

 vendte Fornavne meget hyppig kom igjen (ligesom undertiden 

 ogsaa de personlige Tilnavne), og at man derfor i en vis Ud- 

 strækning kan slutte tilbage fra Navne til, hvem vedkommende 

 Æt var, eller med hvilke andre Ætter den var forbunden gjen- 

 nem Giftermaal. Fornavnene havde med andre Ord en stærkere 

 Betegnelsesevne i Middelalderen end nutildags. Exempelvis an- 

 førtes, at Olav den hellige paa sin Mors Side maa have 

 tilhørt en Gren af Ætten paa Hundtorp i Fron, og at den 

 danske Konge Erik Lam, der var en Dattersøn af Kong Erik 

 Eiegod, medens hans Farmor var Datter af den norske Jarl 

 Haakon Ivarssøn, derimod i selve Mandsstammen tilhørte Sole- 

 Ætten. Ligeledes anførtes en Række analoge Beviser fra Aur- 

 lands-Ætten i Sogn, Ringenes- og Saastad-Ætterne i Stange paa 

 Hedemarken, Hestbø-Ætten i Ryfylke o. fl. 



I Tilslutning til Foredraget bemærkede Hægstad, at der 

 endnu i vore Bygder mangesteds er nogenlunde faste Navne- 

 skikke. Især er dette Tilfældet paa Vestlandet. Han mente 

 ogsaa, at man maaske kunde bygge adskilligt paa den af Fore- 

 dragsholderen antydede Methode, men mindede om, at den selv- 

 følgelig maalte benyttes med Forsigtighed, særlig hvor det gjælder 

 meget almindelige Navne. 



A. N. Kiær henledede i denne Forbindelse Opmærksom- 

 heden paa det rige Materiale, som de nominative Folketællinger 

 af 1801, 1865 og senere indeholder angaaende Anvendelsen af 



