45 



Navne. Han mente, at der af disse vilde kunne ndledes adskil- 

 lige Oplysninger angaaende Familier og Slægter i forskjellige 

 Egne af Landet, samt at ligeledes en statistisk Bearbeidelse af 

 dette Materiale vilde kaste Lys over adskillige Forhold af 

 Interesse. 



I den videre Diskussion deltog foruden Foredragsholderen 

 Torp. Aall, Konow, samt P. Winge, den sidste med føl- 

 gende Indlæg: 



Tal. vilde tillade sig at stille et Spørgsmaal til Foredrags- 

 holderen. Navneopkaldelsesskikkens ældre og store Udbredelse 

 kunde maaske tyde paa, at ogsaa de germanske Nationer havde 

 kjendt den fra meget gammel Tid, og at den ikke var indført 

 hos os saa sent som i Vikingetiden; den kunde vel have været 

 i Brug samtidig med Alliterations-Navnegivningen. Men isaa- 

 fald vilde Studiet af denne Skik kunne faa Betydning for 

 Løsningen af Spørgsmaalet om, hvorvidt Germanerne havde 

 kjendt Matriarkatet. Tal. ansaa nemlig ikke dette Spørgsmaal 

 a f gjort derhen, at Germanerne ikke havde kjendt denne Sam- 

 fundsordning. Det bekjendte Sted hos Tacitus var vanskeligt at 

 forklare under Forudsætning af, at Germanerne paa hans Tid 

 ikke har kjendt Matriarkatet; navnlig forekom det Tal. noget 

 tvungent at antage, at Tacitus skulde have overført en keltisk Skik 

 fra Britannien til Germanien. Fra Tacitus til Vikingetiden hen- 

 gik 700 Aar, og i denne Folkevandringernes Tid kunde vel næsten 

 alle Spor være tabt. Det var ogsaa mærkeligt, at den ældste 

 norske Navneopkaldelse, vi kjender, er Harald Haarfagres Op- 

 kaldelse af sin ældste Søn efter dennes Morfader. 



Tal. vilde stille det Spørgsmaal, om det ikke var antageligt, 

 at Navneopkaldelsen i vort Land var meget gammel, og om det 

 ikke var muligt, at man ved et Studium af denne Skik kunde 

 finde Momenter til en Løsning af Spørgsmaalet, om vore Forfædre 

 har kjendt Matriarkatet. 



2. Til Trykning fremlagdes: 



Oscar Hagem, Untersuchungen iiber norwegische Muco- 

 rineen. II. (Fremlagt ved H. H. Gran). — Vil blive trykt i den 

 math.-naturv. Klasses Skrifter for 1910 som No. 4. 



