1910.] 



der i en dybde af henimod et par meter under plantelaget afløses 

 af fin, noget vandførende sand. 



Ved prøvegravning i en afstand af henimod 100 m. i sydlig 

 retning for teglverksovnen stødte man paa lignende og helt til- 

 svarende forhold. I de øvre 2 — 3 m. havde man den samme 

 blaagraa, lidt fint sandblandede ler, ikke sjelden med gulgraa og 

 gulbrune haardere partier eller endog konkretioner. I omtrent 

 et par meters dybde forekom enkelte partier af en mere gulgraa 

 til blaagraa, sterkt og uregelmæssig flammet ler, sikkert nok et 

 oxydationsfænomen, da ellers ingensomhelst forstyrrelser er at 

 se i lermassen med undtagelse af de ganske smaa forandringer, 

 der skyldes forekomsten af haardere og blødere partier. I om- 

 kring tre meters dybde har man saa det tidligere omtalte tynde 

 lag med trærester, i hvis nærmeste omgivelser man har dels 

 mere sandagtige og dels mere gulgraa partier. Plantelaget selv 

 bestaar af en fast, haard, bituminøs masse af mørkebrun til 

 næsten sort farve; den gløder som kul. Ofte kan den opløses 

 i ganske tynde lag, hvori man ser talrige organiske rester, 

 plantetrevler, nøddeskal, grene, stammerester m. m. Som binde- 

 middel for disse plantelevninger har man en fin slamm et, blaa- 

 graa, noget grønagtig masse i uregelmæssig formede partier; den 

 viser imidlertid ingen brusning for HGI. De medbragte prøver 

 fra plantelaget blev velvilligst undersøgt af nuværende direktør 

 ved Bergens museum, Jens Holmboe, der udslammede og be- 

 stemte følgende arter : 



Corylus avellana, Lin. Hassel, foruden endel brudstykker 

 15 hele nødder, hvoraf 10 tilhørte den udpræget lange varietet 

 og kun 2 den korte form, medens de 3 øvrige danner overgangs- 

 former. Man bør her merke, at i Norge gaar formen med de 

 korte, runde nødder længst mod nord og synes i Sverige at op- 

 træde først som fossil i torvmyrene. 



Quercus robur, Lin. Ek, et nøddeskal. 



Bubus idæus, Lin. Bringebær, en frugtsten. 



Viola dv. riviniana, Rchb. Viol, 14 frø og 2 kapselklap- 

 per, storfrøet; det er imidlertid meget vanskelig! med sikkerhed 

 at bestemme arten. 



