1916] GRUNDRIDS AF DEN POLITISKE ORGANISATION I GRÆKENLAND 21 



paa gudernes vilje, og at de undergivnes pligt til at adlyde hvilede 

 paa samme grund, var det faste kit som holdt den romerske 

 stat sammen. „Senatus populusque Romanus" var den offi- 

 cielle betegnelse for det romerske samfund, og i og med senatet 

 indbefattedes dettes ledere, den høieste magistratur. Men tiderne 

 skiftede. Folket — populus — ophørte at existere, efterat be- 

 tingelsen herfor: en agerdyrkende middelstand, under tidernes 

 forandrede forhold var forsvunden. Ved valghandlingen over- 

 førtes retten til etterfølgeren, paa en maade som svarer til og 

 muligens har tjent som mønster for den katholske kirkes 

 successio apostolica. Og republikens institutioner gik til grunde 

 i borgerkrigene. Begrebet imperium, der var grundfæstet igjennem 

 aarhundreder, stod urokket og førte det som var igjen af Romer- 

 magten, over i Cæsarismens havn. 



Og hvad var det da, som i Romerstaten muliggjorde at 

 denne de øverste styreres ret til at befale kunde bevares, 

 medens den i Hellas forsvandt? Polyb gir os i sin romerske 

 historie en nøgle til forstaaelse heraf i en sammenligning han 

 anstiller imellem Rom og Karthago. „Mændene", siger han om 

 Romerne, „var meget bedre." D. v. s. karakteren fastere, mere 

 koncentreret. Dette viser sig ogsaa i deres ord for at betegne 

 en mand som eiter deres opfatning holdt maal: „gravitas", 

 tyngde d. v. s. alvor og værdighed, og denne beroede i sidste in- 

 stans, som vi saa i vor analyse af begrebet imperium, paa for- 

 holdet til guderne. Vi er her paa grænsen af hvad der er ti 1 — 

 ladt og muligt i en historisk undersøgelse, men kan tilføie at 

 forfatningernes ndvikling og udførelse i praxis, om ikke netop 

 deres tilblivelse, beror paa borgernes moralske gehalt. Og hvor- 

 paa beror igjen denne? Mon ikke paa forholdet til den magt 

 der styrer saavel det hele samfunds, som de enkelte individers 

 skjæbne? 



Som et supplement til den her givne fremstilling af den 

 politiske organisation i Sparta maa vi give en kortfattet oversigt 

 over dets militære organisation. Thi heri er det, at dette merke- 



