30 p. o. schjøtt [No. 1 



Den markeres ved en opfindelse paa skibsteknikens omraade, der 

 kunde synes lidet indgribende. men som fik skjæbnesvangre føl- 

 ger og det i flere retninger. 



Thucydid fortæller 1.12 at 400 aar før hans tid en Korin- 

 thier Ameinocles opfandt trieren. Athenienserne har ved denne 

 tid havt den samme egenskab som senere, nemlig evne til hur- 

 tig at optage de nye opfindelser i krigs væsenet, og hertil var 

 saameget mere grund som de ved den Saroniske bugt i sin 

 umiddelbare nærhed havde farlige naboer og handelskonkurrenter 

 — Megara, Ægina og Korinth selv, og de ikke uden selvopgi- 

 velse kunde staa tilbage for disse. 



De optog altsaa den nye opfindelse, og den medførte ind- 

 delingen af landet i 48 naukrarier, der hver havde at stille et 

 skib — altsaa svarende til de skibreder der forekommer i vor 

 gamle historie. I spidsen for hver af disse stod en befalings- 

 mand — prytanis ton naukraron — altsaa ialt 48. Dette var 

 altsaa en følge af den nye opfindelse. Istedenfor de 12 phratrier 

 fik man 48 naukrarier. Istedenfor de 12 phratrieforstandere de 

 48 prytaner. Den militære organisation havde fremkaldt og nød- 

 vendiggjort en ny politisk konstellation. De 48 skibe komman- 

 deredes af de 48 prytaner. Den samlede flaade av de 3 epheter 

 (ephet=høvding), der traadte istedenfor de mænd der var indsatte 

 til at varetage de forretninger som tidligere havde paahvilet det 

 udelte kongedømme. Altsaa: De 48 prytaner udgjorde det nye 

 senat (o: raad), de 3 epheter den nye regjering, de 51 epheter er 

 kongedømme og raad i forening. Ogsaa her gjælder regelen: 

 nominatio fit a parte potiori. Dette stemmer ogsaa med Æschylus' 

 Agamemnon — v. 855 f. — , hvor der siges at kongedømme og 

 raad hører sammen som regjerende magt. Det kan siges at 

 Athen styredes af raadet o: Naukrarernes prytaner, eller ogsaa 

 at det styredes af Epheterne. De to statsmagter styrede nemlig 

 i forening som Gonsuler og Senat i Rom. 



Dette var saaledes Athens forfatning i det 7de aarhundrede 

 f. Chr. Efter alle omvæltninger i det foregaaende aarhundrede, 

 da kongemagten først gjordes 10-aarig og besattes ved valg, og 



