1916] DEN POLITISKE OG MILITÆRE ORGANISATION I ROM. 13 



gjenfindes hos Romerne. Heraf organisationens fuldstændighed, 

 formernes elasticitet og fasthed, Romerfolkets tunge alvor, og 

 fremfor alt dets evne og trang til at se alt i forbindelse med 

 det guddommelige, d. v. s. de praktiske forhold i det eviges lys. 

 Heri kan man soge og vil man ogsaa finde den skjulte kraft, 

 der gjorde den by som ved, eller ikke længe efter sit anlæg 

 kan antages at have havt en befolkning af c. 3000 mand, til 

 herre over en verden af utalte millioner. Seet i lys af det evige 

 og guddommelige svinder forskjellen mellem smaat og stort. 

 Saadanne udtryk som „spidsborgere" om Quiriterne eller borger- 

 mestre" om konsulerne forekommer vistnok hos nyere forskere, 

 ogsaa hos Mommsen. De passer ikke. Ligefra først af under 

 relativt smaa forhold fremtræder de individuelle romerske karak- 

 terer med det samme storslagne præg og i de samme mægtige 

 dimensioner som senere. Herfra er det, at Roms utvikling maa 

 sees og kan forklares. 



Rom blev, som ovenfor sagt, anlagt som koloni fra Alba 

 Longa. Som koloni havde Rom en koloniforfatning. Denne var 

 nødvendigvis ufuldstændig, da kolonien var en del af moder- 

 staten, altsaa: Et Senat paa 100 medlemmer, ikke det fulde tal 

 300, og heller ikke inddeling i Tribus og Gurier, hvorpaa den 

 fuldstændige statsforfatning beroede. 



Men den nye stad var anlagt paa et ualmindelig fordel- 

 agtigt sted, ikke ved og heller ikke for langt fra havet, saaledes 

 som almindeligt var for den tids stæder, og dernæst ved en far- 

 bar elv, altsaa en central beliggenhed, gunstig for samkvem med 

 de forskjellige stammer som da beboede Italien. 



Og staten voxede hurtigt. Titus Tatius betegner efter sagnet 

 tilslutning af den Sabinske stamme. 



Da Tatius er et af de navne som ogsaa forekommer i 

 Asien, i Etruskernes gamle hjem (cfr. Homme] : Geographie und 

 Geschichte des alten Orients, p. 65) og desuden Sabinerne ved 

 denne tid siges at have været forfinede og rige paa guid, saa 



