1916] DEN POLITISKE OG MILITÆRE ORGANISATION I ROM. 



efter Liv. 5. 7, var først patricii, men dernæst ogsaa plebeier, 

 der saa at adelige ynglinge der havde midler, antoges til rytter- 

 tjeneste, og saa ganske konsekvent sluttede at rige plebeiere 

 kunde gjøre samme nytte som formuende patriciere, og meldte 

 sig i senatet og tilbød sin tjeneste for paa den maade at komme 

 op — om ikke i en høiere rangklasse, saa dog i en krigstjeneste 

 ligestillet med denne. Saaledes var isen brudt og begyndelsen 

 gjort til ligestilling af patricier og plebeier, og aar 169 (Liv. 43.16) 

 var følgen bleven: 12 ryttercenturier af plebeierne, der stemte 

 først i første klasse. 



Den forandring som vi her finder i de militære tjeneste- 

 forhold, maa sees i forbindelse med den forandring som sam- 

 tidig fandt sted i de politiske forhold. 



Patricier og plebeier var ikke længer i det politiske liv to 

 særskilte klasser. 



Som bindeled mellem dem var nobiliteten — embedsadelen 

 — opstaaet. 



* * 



* 



Vi kan forfølge ned igjennem tiderne den maade hvorpaa 

 Romerne praktiserede sit ovenfor angivne system — at deres 

 politiske skranker samtidig var faste og elastiske. Under Tar- 

 quinius Priscus blev borgersamfundet udvidet ved optagelse i de 

 gamle tribus af Ramnes, Tities og Luceres posteriores. Derpaa 

 følger Valerius Publicolas optagelse af 400 plebeier blandt patri- 

 ciatet. Saa lukkes skrankerne, men trykket af dem som vil have 

 adgang til patriciatet, vedvarer, og nu findes, ligesom af sig selv, 

 en maade hvorpaa plebeierne i udvalg og omhyggelig sigtede 

 og saa at sige draabevis optages i aristokratiet. 



Polyb angiver dette i 6te bog, hvor han omtaler sammen- 

 sætningen af krigsraadet, der bestaar af stabsofficerer. I dette 

 deltager første centurion af Triarierne. Denne er altsaa for an- 

 ledningen betragtet som stabsofficer. Af de formelle kvalifikationer 

 til at optages i adelsstanden har han den vigtigste. Hvis ogsaa 

 de øvrige, væsentlig formue, er tilstede — da embedsgage hos 

 Romerne ikke betaltes, maatte de der skulde udføre embeds- 



