J 916] FILOSOFIEN HOS A.M.SCHWEIGAARD 7 



det S. kalder den rent analytisk deskriptive metode; maalet er 

 at faa en for systematisk tvang og skoleiordommer hefriet rets- 

 forskning. 



I Norge var, som Schweigaard fremhæver, et godt fremtak 

 gjort med lektor Stangs systematiske fremstilling av Norges kon- 

 stitutionelle ret. Virkelig synes i Norge paa omraadet for den 

 almindelige retslære i rette stund Holbergs sans for det reale 

 i livet, for den konkrete virkelighet at ha vaaknet. I den viden- 

 skapelige undervisning i jurisprudensen ved universitetet blev rig- 

 tignok endnu den saakaldte naturret eller fornuftsret, især efter 

 den Kantiske eller Fichteske form, foredraget av Winter-Hjelm, 

 Steenbuch og U. A. Motzfeldt. Men allerede den unge Fr. Stang, 

 føi st docent, saa lektor ved universitetet omkring 1830, indtar i 

 pine forelæsninger med uvanlig klarhet og konsekvens et nyt 

 principielt standpunkt, kritiserer læren om en apriorisk fornufts- 

 ret. beviser det urigtige i dens almenfilosofiske forutsætninger, 

 sætter moralproblemene i en klasse for sig og trækker grænserne 

 for retsvidenskapen op, saa den alene faar sit indhold i den 

 positive ret. 



Det er grund til at mene, at selve situationen inden hans 

 eget fag, retsvidenskapen, har ydet sit til at vække hos Schwei- 

 gaard bevisstheten om at et frigjøringsarbeide ventet paa at bli 

 fuldført. Det er eiendommelig for Schweigaards tænksomme, 

 dyptsøkende natur, at han rettet sin opmerksomhet hen paa 

 metoden som saadan og saa løsningen i et almindelig princi- 

 pielt opgjør. Dermed var givet at han kom til at opfatte op- 

 gaven som en filosofisk, og at det verk som ventet paa sin 

 mand, var en reformators. 



Jeg skal i det følgende se at vise dette nærmere for^ begge 

 punkters vedkommende. 



Adskillig tyder paa at begge disse ting har staat klart for 

 den unge himmelstormer. Schweigaard, som tidlig var grepet 

 av et varmt sværmeri for Heine, følte sig endnu som ganske 

 ung helt fri for autoriteter, og har fra første stund han fik 

 studere paa egen haand, lagt sin plan om at reformere det 

 videnskapelige liv i Norge. Vi staar overfor en mand som tror 



