78 



Mindetale over prof. dr. Paul Ehrlich 



holdt i den mat.-naturvid. klasses møte den 14de april 1916 



av 

 S. LAACHE. 



Paul Ehrlich, der 19de august f. a. avgik ved døden, var 

 av jødisk herkomst og født aaret 1854 i den lille by Strehlen i 

 Schlesien. 



Det har været sagt om jødene at de i egenskap av presse- 

 og finansmænd hersker over verden. Glemmes maa imidlertid 

 ei heller et tredje omraade hvor deres indsats har været og 

 er overordentlig stor, nemlig det videnskabelige, og det er just 

 herpaa at avdøde leverer et i sit slags næsten enestaaende 

 eksempel. 



Første gang jeg for min part saa Ehrlich, var ved en i sig 

 selv ubetydelig anledning i 1878 i Berlin, da han som jour- 

 havende klinisk assistent var henne for at overvære sektionen 

 paa en dagen forut avdød patient. Herunder trær den pato- 

 logisk-anatomiske professor, der var ingen anden end Rudolf 

 Virchow, uventet, som han ofte pleiet, ind ad døren, opdager 

 cigaraske i patientens nys aapnede hjerneskal, og blir herover 

 høist fortørnet. Virchow var i regelen meget rolig av sig, 

 nærmest suaviter in modo, om end ofte spydig, men begynder nu 

 at holde en mindre tordentale stilet til de forsamlede unge læger, 

 mot hvis smaa svakheter eller ekstravaganser i almindelighet 

 hans sarkasmer forøvrig ogsaa ved andre leiligheter blev rettet. 

 „Skulde dette", utbrøt han bl. a. „være uttryk for den ærbø- 

 dighet som d'hrr. pliktskyldigst hadde at vise overfor en alvors- 

 handling som den der idag paa dette sted var blit utøvet?" 

 Den skyldige var ganske rigtig en spædbygget og bleknebbet, 

 ung, blot 24 aar gammel kandidat, som uforvarende hadde 

 begaat den paatalte synd, og som intet kunde anføre til sit for- 

 svar. Det var Ehrlich, — og som han stod der forlegen og med 

 sin lyse haarlok (han hørte til de blonde jøder) hængende ned i 

 panden, mindet han levende om den pantsatte bondedreng. Paa 

 de tider var det saavist ingen, ikke engang hans nærmeste, 



