110 



eller fjern, eftersom et Lands meteorologiske Forhold er mere 

 eller mindre studerede eller opklarede". 



Det var disse foredrag som gav det umiddelbare støt til op- 

 rettelsen av Det Meteorologiske Institut. Og det blev oprettet 

 med en raskhet som ikke er sedvanlig hos os. Mohns foredrag 

 stod i avisene i dagene 6te til 10de december. Den 16de decem- 

 ber tilskrev lektor Fearnley det Akademiske Kollegium med 

 forslag om oprettelse av et meteorologisk institut som ny insti- 

 tution ved Universitetet, med en ordinær universitetslærer som 

 bestyrer, til hvilken han anbefalte professor Mohn. Forslaget 

 støttedes av en betænkning som telegrafdirektør Nielsen den 17de 

 december oversendte til Marinedepartementet. Begge betænk- 

 ninger behandledes av en komité, bestaaende av lektorene Fearn- 

 ley, Christie, Sexe, telegrafdirektør Nielsen og havnedirektør Roll, 

 der avgav sit forslag 30te december. Dette antoges av fakultetet 

 den 31te december og kom deretter ind i kollegiets budgetfor- 

 slag. Vaaren 1866 bifaldtes saken av Stortinget, samme sommer 

 blev institutet ved kongelig resolution besluttet oprettet og Mohn 

 utnævnt til professor, og Iste december samme aar kunde insti- 

 tutet træde i virksomhet, endnu ikke tre aar efterat Pariser- 

 observatoriet var traadt frem for offentligheten med sine veir- 

 karter. Herved var Norge traadt i rækken av de nationer som 

 gik i spidsen ved et stort videnskabelig forelagende. Og selv om 

 Mohn i sin oprindelige underordnede stilling ikke kunde ta det 

 formelle initiativ, saa tar jeg neppe feil i at han dog var sjælen 

 i det som foregik, selv inden han fik den formelle ledelse. 



Det skulde kunne synes nok for en mand at faa grundlægge 

 og lede et saadant institut med alt det videnskabelige og prak- 

 tiske arbeide det medførte. Men for en mand med Mohns virke- 

 lyst og initiativ var det ikke nok. Han saa sit problem stort. 

 Utforskningen av luften kan ikke bli fuldstændig uten en sam- 

 tidig utforskning av havet. Det førte til at han i 1874 sammen 

 med professor G. 0. Sårs fremsatte forslaget om og planen til 

 den norske Nordhavsekspedition, i hvis togter og arbeider han 

 deltok i aarene 1876—78. Vi har ham her at takke for at vort 



