116 



som han med sorg tydeligere og tydeligere hadde set at hans 

 omgivelser ikke delte med ham. 



De klassiske sprog, der sluttet sig værdig om aandshistoriens 

 ædleste frembringelser, omfattet Torp med beundring og kjær- 

 lighet, og den vei han hadde at gaa, var at følge i deres spor 

 som ved sammenligning med de andre ærværdige grener paa den 

 indogermanske sprogstamme arbeidet paa at sprede lys over den 

 græske og latinske formlære. Her stod Georg Curtius (1820 — 

 85) i Leipzig som den store fører. Hans kateter søkte Torpj 

 da han i 1878 efter fuldendt filologisk embedseksamen (dec. 

 1877) med et beskedent stipendium drog til utlandet for at 

 studere. 



Foruten i de klassiske sprog var Torp allerede ved denne 

 tid vel hjemme i sanskrit, og endnu et fjerde av de gamle litte- 

 ratursprog, oldnorsk, var han udmerket fortrolig med ; Torp er 

 vist den eneste i vort land som til filologisk embedseksamen 

 har indlevert en besvarelse paa oldnorsk. Mere leilighetsvis 

 hadde han beskjæftiget sig med de andre gammelgermanske 

 sprog, og han hadde sikkert ogsaa — som Sophus Bugges 

 elev — tumlet videre omkring blandt de indogermanske sprog, 

 umættelig i at tilegne sig viden der hvor hans interesser drev 

 ham, men ellers likegyldig likeoverfor en ordinær embeds- 

 eksamens fordringer. 



Det var naturlig at Torp følte sig dragen mot Curtius, og 

 hos ham studerte han i 2 aar (1878—80), med en kortere av- 

 brytelse ved et ophold i Berlin. Vi, som nu kan overskue den 

 sammenlignende sprogvidenskaps utvikling gjennem en mands- 

 alder efter Curtius, indser let at dette valg ikke ubetinget var 

 heldig. Lingvistiken skulde snart avgjort slaa ind paa nye 

 veier, og her burde den som da var ung, ha søkt at komme 

 med og det i fuldeste maal. Men Torp var mere filolog end 

 lingvist. For ham, den allerede nu fortrinlige kjender av vor 

 sprogæts gamle kultursprog, var sprogstudium efter den ældre 

 sammenlignende metode, med hovedvegten paa de døde sprog, 

 en selvfølgelighet. 



