130 



i det ene avsnit forsikret at det gik hans huse, hans hustruer 

 o. s. v. vel, og i det andet uttalte det ønske, at det maatte gaa 

 brevets mottager (Arzawa-kongen Tarhundaraba), hans huse, hans 

 hustruer o. s. v. vel. At indholdet av det andet avsnit var rigtig 

 opfattet, sluttet han derav, at der sidst i dette ogsaa forekommer et 

 ord estn, som maa ha uttrykt ønsket. Disse 3 ord, mi, ti og estu, 

 kombinerte saa Knudtzon med de indogermanske ord for „min" 

 (lat. meus o. s. v.), „din" (lat. tuus, o. s. v.) og „vær!" imperativ 

 (græsk eoTto, lat. esto), og fandt heri antydet at Arzawa-sproget 

 maatte være indogermansk. Videre gjorde han gjældende at 

 nominativ ental endte paa -a, akkusativ ental paa an, og at 

 nogen ord, som han holdt for verbalformer, endte paa -un, 4 og 

 -ndu — altsammen endelser som med stor lethet kan forklares 

 som indogermanske. 



Til Knudtzons behandling av de to Arzawa-breve, som ut- 

 kom i 1902, knyttet sig et længere tillæg av Bugge og nogen 

 kortere bemerkninger av Torp. Begge sluttet sig til Knudtzon's 

 indogermanske hypotese. Bugge anvender ogsaa her hoved- 

 sagelig den etymologiske fremgangsmaate, mens Torp — sin 

 metode fra lykisk og etruskisk tro — søker at tolke nidskriftene 

 mest mulig ut fra sig selv og lægger hovedvegten paa den gram- 

 matiske utredning. Det maa vel sies at Bugge's dristige gjet- 

 ninger har bragt Knudtzon's geniale opdagelse i miskredit. 

 Boken „Die zwei Arzawa-Briefe" har ikke opnaadd den opmerk- 

 somhet som den fortjener. 



Nu vil den derimot sandsynlig bli dradd frem av glemsel. I 

 de sidste aar har det hetitiske materiale sterkt øket; det er gjen- 

 stand for indgaaende bearbeidelse, og en østerriker Hrozny kunde 

 ifjor offentliggjøre en foreløbig meddelelse om hvad et sammen- 

 lignende studium av længere hetitiske tekster i forbindelse med 

 en kortere hetitisk-assyrisk ordliste har ført til. Resultatet synes 

 at være at hetitisk virkelig er et indogermansk sprog. Knudtzon 

 vil forhaabentlig høste den fortjente ære av at være den første, 

 som har git gode grunde foråt hetiternes sprog er indogermansk, 

 og enkelte av Torp's ad kombinatorisk vei vundne tydninger 



