141 



Mindetale over Sir William Ramsay 



holdt i den mat.-naturvid. klasses møte den 17de november 191G 



av 

 H. Goldschmidt. 



Den 23de juli 1916 mistet vort videnskapsselskap sit uten- 

 landske medlem, Sir William Ramsay, Englands største kemi- 

 ker i vor tid. 



Om Ramsays liv og utviklingsgang er vi meget nøie under- 

 rettet. Da Wilhelm Oslwald i 1909 utgav en tysk oversættelse 

 av Ramsays samlede essays, bad han ham om biografiske noti- 

 ser, og Ramsay efterkom hans ønske, idet han leverte en like- 

 saa morsom som lærerik autobiografisk skisse, som nu indleder 

 den tyske utgave. Karakteristisk for Ramsays naturvidenskabe- 

 lige synsmaate er det at han begynder den med arvtlighets- 

 teoretiske betragtninger om sin kemiske begavelses ophav. I 

 farens familie har der i 7 slegtsled været farvere, mens morens 

 forfædre i to slegtsled har været læger. Ramsay er født i 

 Glasgow den 2den oktober 1852. Seksten aar gammel blev han 

 student ved sin fødebys universitet, studerte først i to aar klas- 

 siske sprog, derefter naturvidenskaper. Som det overveiende 

 flertal av de engelske kemikere i det sidste halve aarhundrede 

 reiste han til Tyskland for at fuldkommengjøre sin utdannelse, 

 og saa optok han høsten 1870 en arbeidsplads ved Bunsens 

 berømte laboratorium i Heidelberg. Skjønt Ramsays senere 

 utvikling har ført ham til en videnskabelig retning som ligger 

 meget nær Bunsens, ser det ut som om han ikke likte sig i 

 Heidelberg. Allerede efter et semester Hyttet han til Tubingen 

 til Fittigs laboratorium. Det var vel den dragende kraft som 

 den organiske kemi i denne tid utøvet paa alle yngre kemikere, 

 og hos Bunsen blev der utelukkende drevet uorganisk kemi. I 

 Tubingen utførte Ramsay en organisk undersøkelse over ortho- 

 og metatoluylsyre, et emne som han fik av Fittig, og i 1872 

 tok han paa dette arbeide doktorgraden. Hjemvendt til Glasgow 

 fik han en assistentpost ved universitetet, og snart begyndte han, 



