X den studie, hvormed jeg for nogen aar siden (1912) paa- 

 hegyndte offentliggjørelsen av resultatet av mine undersøkelser 

 med hensyn til, hvad de wittenbergske universitetsmatrikler 

 kunde meddele vedkommende Norge 1 , vil man finde refereret 

 en skrivelse fra daværende rektor i Stavanger A. E. Erichsen 

 ("j* 2. febr. 1913), hvori han uttalte sin glæde over, at disse 

 matrikler nu blev gransket. Det, man hittil hadde set derav (fra 

 Rørdam), var jo forholdsvis høist ubetydelig 2 . 



Likesom man overhodet ikke hadde større kjendskap til de 

 norske studerende i Wittenberg, saa hadde man selvfølgelig 

 heller ikke rede paa de derværende norske magistre 3 . 



Imidlertid var der dem, som følte denne mangel, og disse 



forsøkte da at hjælpe sig med gjetninger. 



Saaledes antok rektor Erichsen, at mester Kjell Gaas maatte 

 være blit magister i Wittenberg 4 , og ved nærmere undersøkelse 

 har det vist sig, at dette var en rigtig gjetning. Derimot hai- 

 tian ikke ret, naar han i sin biografi av biskop Laurits Scavenius 

 (Skabo) ikke ogsaa lar ham bli magister sammesteds, men for- 

 tæller, at han „tok magistergraden i Kjøbenhavn" 5 . — Om biskop 



1 Se mine Nordmænn ved Wittenbergs universitet i reformationsaar- 

 hundredet i Norsk teologisk tidsskrift, 1912, s. 171-193. Til det der- 

 fra tagne særtryk henvises i det følgende. 



2 Ibidem, s. 21. 



3 Den filosofiske magistergrad svarer til, hvad vi nn forstaar ved filosofisk 

 doktorgrad. I et dekanatsprogram, som jeg fandt i Jena (vedkommende 

 Gunnerus's promotion i 1745), staar der: Doctoris seu magistri philo- 

 sophiae iura ac privilegia. Likesaa i Kjøbenhavner-matriklen. 



4 A. E. Erichsen, Trondhjems katedralskoles historie, s. 13. Nærmere om 

 mag. Kjell nedenfor, s. 15 fg. 



5 Bricka, Biogr. Lex. XVI, s. 8 fg. Denne feil har Erichsen forresten fra 

 Rørdam, Kbhv. univ. hist. III, s. 577. Se nedenfor s. 32 fg. 



