JNo. 1] NORSKE MAGISTRE I WITTENBERG 9 



komme fra det „erkekatolske" universitet i Koln. Det var ganske 

 anderledes anbefalende at komme fra Kjøbenhavns universitet, 

 som paa den tid i ett og alt tok Wittenberg til forbillede. Og 

 ■da han vistnok var knyttet til det dansk-norske universitet som 

 magister legens eller lector, læsemester (Rørdam), hvilket selv- 

 iølgelig hadde langt større betydning end kun at være pro- 

 motus, kunde han med større ret betegne sig som Magister 

 Hafniensis end som Magister Coloniensis, forsaavidt han hadde 

 •erhvervet graden i Koln. — Denne sin virksomhet som docent 

 fiar han utvilsomt fortsat i Wittenberg 1 . 



Det var i Wittenberg og ved andre universiteter almindelig, 

 ■at adelsmænd paa en eller anden maate tilføiet noget om sit 

 adelskap 2 . Som „ærlig og velbyrdig mand" 3 , tilhørende slegten 

 Bratt, kunde mester Torbjørn ogsaa ha gjort dette. Formodentlig 

 •har han ikke brydd sig om at nævne det. Han var ogsaa be- 

 tydelig nok til at kunne undvære det. 



Fra mester Torbjørns ophold i Wittenberg staar der nogen 

 varmt anerkjendende uttalelser i de av Andreas Schumacher i 

 aarene 1758 og 1759 utgivne Gelehrter Manner Briefe an die 

 Konige in Dånemark, vom Jahr 1522 bis 1663. I et brev, 

 hateret 12. april 1545, til kong Christian III skriver Johannes 

 Eugenhagen bl. a. følgende: 



„Das Buch D. Martini wedder den Pabst, hat E. M., vorlangst von 

 M. Torberto Norwegio zugesand, gekriegen, wie er mir gesagt" . . . „Magi- 

 «ter Torbertus E. K. M. wol bekannt, hat sich bei vns Erbar gehalten. Er 

 ist gelert, from, sittig 4 , verstendig. Er kan viel gutes thun in Norwegen, 



1 Sml. hvad nedenfor er meddelt om Krog (s. 28) og Grønbæk (s. 30). 

 Om Gunnerus' docentvirksomhet i Halle og Jena se mit foredrag „Fra 

 G.s' studenterdage i Kbh. og Jena", NTT., 1916. s. 265 fg. 



2 Ogsaa Nordmænd gjorde dette. Jens Bjelke (1595) lar tilføie „ab (von) 

 Ostratt (Austraat)", Jens Torkelssøn (1623) tilføier et L. (a: Liber, fri- 

 herre) og Hartvig Huitfeldt (1600) forsømmer ikke at pynte sig med 

 „Danus nobilis". — Andre som Zakarias Soop (1572) og Henrik Milzow 

 (1654) fulgte mester Torbjørns eksempel og lot det fare (noblesse oblige). 

 Milzow er dog tat med i „Academia Wittebergensis editore Gottfrido 

 Suevo" ( Witteb. 1665), et verk, som ikke skulde befatte sig med andre 

 end adelige. 



3 Saaledes betegnes han av domkapitlet i Nidaros. 



4 „Sittig" er av flere (Daae, Bang og Yngv. Nielsen) oversåt, som om det 

 var enstydende med „sittlich". Det svarer her omtrent til „gebildet". En 

 tysk sprogmand uttalte sin tilslutning hertil og omskrev sittig saaledes: 

 ,,Er hatte hofische Sitte". 



