No. 1] NORSKE MAGISTRE I WITTENBERG 31 



Mag. Isak Grønbæk (f. i Kjøge 1564) blev senere biskop i 

 Trondhjem (1596—1617). Han fik indført kirkekatekisationer i 

 sit bispedømme, og tok sig av Trondhjems Katedralskole, ogsaa 

 ved egne midler. Om kr. 1604 utarbeidet han en metrisk para- 

 frase over 'Salmernes bok' „efter den fransøske art og melodi". 

 Nærmere beset turde det dog vise sig, at dette arbeide efler dets 

 indhold staar Wittenberg (med die Lutherbibel) adskillig nærmere 

 end noget tilsvarende sted i Frankrig 1 . Sin værdifulde boksamling 

 skjænket han til Trondhjems domkapitel. Han døde 161 7. Omtr. 

 14 aar senere skal en av hans medstuderende fra ungdoms- 

 lagene, historieskriveren Joh. Is. Pontanus, ha git ham et smukt 

 eftermæle i sin „Chorographia Daniæ" (Ant. 1631). 



H. F. Rørdam, 1. c. Danske Mag. I og VI. Pontoppidan, Annales III. 

 Daae, Trondhjems stiftshist., 54 — 71. 



Følgende 3 danske, som senere kom til Norge, vites at ha 

 tat magistergraden i Wittenberg 2 . 



Den ene blev promoveret den 23. mars 1585 under professor 

 •i latin mag. Michael Reicharts andet dekanat som nr. 13 av 37: 

 Johannes Catholmius Danus. 



Foruten dekanus eksaminerte: D. Andreas Schato og magi- 

 strene Johannes Grunius, Bartholomæus Tilemannus og Simon 

 Gronenberger. Da han blev immatr. 3 den 24. juli 1583 (under 

 Michael Teubers 3dje rektorat), har han studeret i W. i vel 

 halvandet aar. Det var vel paa denne tid han var „Fredrik den 

 andens stipendiarius" (Daae). Han har ogsaa senere fortsat sine 

 studier og da vel helst ved andre universiteter. Den 23. mars 

 1586 fik han kongebrev paa 50 daler at studere for (Sjæl. 

 Registr. 12, 509). Maaske det er dette Daaes citat sigter til. 



1 Ogsaa to andre av vore Wittenbergere forsøkte sig som salmeoversættere. 

 Den ene var den senere kansler Jens Bjelke og den anden den senere 

 sogneprest i Hallingdal Hans Skaug (Johannes Sylvius). I mine „Haand- 

 skrift-Kopier" nr. 5 lindes materialier til belysning av sidstnævnte over- 

 sættelse (tekster og samtlige melodier). 



^ Jeg anser det ikke for usandsynlig, at der senere vil kunne paavises 

 flere saadanne dansk-norske, navnlig fra det 17de aarh., hvilke senere 

 kom i geistlige eller pædagogiske stillinger, f. eks. knyttet til katedral- 

 skolerne i O slo1( Kristiania) og Stavanger. 



3 Som Johannes Erasmi Cacholinus (!). 



