30 



rindelige ler-leie. Bræen maa altsaa ha truffet tapes-„trivia"- 

 faunaen ved sin fremrykning til randmorænen her. 



Likeledes ved det store „Holmengrustak" ved nedre Vak- 

 aas paa den anden side av silurdalen (Bjørndalen). Man har 

 her en ualmindelig svær deltakegle avsat ut fra silurryggens side 

 fra 56 m. høide av under en blokkevelte. Gruskeglen hviler paa blaa- 

 ler, som snittet viste steg brattere op end gruslagenes heldning. 

 Længere ute ved Holmen viste der sig under det skurveler-Iag 

 som gruskeglen gaar over i, blaaler med isocardia m. m. Øverste 

 lag i den store gruskegle bestaar ved grustaket av morænemasser, 

 formodentlig veltet av ved bræens sidste avsmeltning. Dets 

 moræne-natur viste sig ved at gruset er leret og uvasket, at ste- 

 nene ofte er skursten, og navnlig ved at det sender kiler ind i 

 de underliggende sandlag. Faa meter fra en saadan kile findes 

 nu i et belte 1 m. nede i samme lagdelte sand over et mere 

 grusholdig lag cyprina, østers, aporrhais m. fl. — ogsaa disse til- 

 dels med lerfyldt kjerne, øiensynlig flyttet. I næste dal ved 

 Bruset lignende forhold, likesaa ved den store elveavsætning ut 

 dalføret bak Kloaasen fra Sem — Skaugum av. Da her intet 

 nedslagsdistrikt findes, maa det være fra en bræ den svære grus- 

 masse er kommet. Under 60jn.-kurven har jernbanen gravet 

 gjennem elvegruset — til skjælførende ler med lucina m. fl. 

 Likesaa nordenfor den lille tunnel — rik tapes-fauna mider det 

 svære fjernede gruslag, som maa skyldes en svær materiale- 

 førende periode efter en tidligere lang erosionstid. Ved puk- 

 verket under Salaasen fandtes under raset fra porfyrvæggen 

 ler med cardium edule og fl. a. paa isskurte sandstenskikter. 

 Den svære ur som verket var anlagt paa at nytte, er saaledes i 

 alt væsentlig dannet efter at en temmelig varm fauna var ind- 

 vandret efter den store isskuring. Men opover uren var der senere 

 lagt en moræne, hvis rand skjærer sig omtr. 30 m. paa skråa 

 opover uren op fra Aastad-dammen. Foran denne Stokker-bræs 

 ende er avsat en meget stor gruskegle, som gaar over i den 

 store avsætning langs Stokker-Nes-elven. Elven har skaaret sig 

 ned i det ældre underliggende ler — med østers, isocardia. Paa 

 den anden side av det jevne land ovenfor Aastad har bræen 



