07 



har skrevet eller forelæst — det kan man finde i haandgripelige 

 kilder — mén vel over hvad sprogvidenskapens erkjendelsessum 

 skylder den samme enkelte, hvad der karakteriserer hans arbeide 

 og hans personlige anlæg. Dette gjælder i adskillig grad om 

 Leskien. 



Leskien var elev av den 1868 avdøde berømte Schleicher. 

 Det fremgaar av hans arbeider, og det dvælet Leskien ogsaa 

 gjerne ved i privat samtale. Leskien fortsætter jo ogsaa særlig 

 en hovedside ved Schleichers gjerning: studiet av slavisk og 

 litauisk. Men det har en viss interesse straks at peke paa en 

 ydre forskjel i forløpet av lærers og elevs arbeide. Mens Schlei- 

 cher fra specialsprogene vender tilbake til den sammenfattende 

 indoeuropæiske sammenligning og i sit berømte „Compendium 

 der vergleichenden grammatik der indogermanischen sprachen" 

 leverer sit hovedverk, ser vi Leskien efter sit første større ar- 

 beide av bredere sammenlignende art „Die Declination im Sla- 

 visch-Litauischen und Germanischen" gaa over i en avgjort spe- 

 cialisering paa slavisk og litauisk omraade og levere sine bli- 

 vende verker fra dette særfelt. Jeg nævner det, fordi det efter 

 min opfatning av Leskien straks gir en samlet antydning av 

 hvorledes hans syn paa sin videnskaps krav og opgaver formet 

 sig, og vel ogsaa av hans personlige anlæg — som vi skal for- 

 søke at komme nærmere ind paa senere. 



En naturlig bakgrund for bedømmelse av Leskiens og hans 

 samtids videnskap har vi altsaa i Schleicher. Av dennes me- 

 tode og gjerning har vi fortræffelige vurderinger i Vilh. Thom- 

 sens „Sprogvidenskabens historie" (1902) og Holger Pedersens 

 „Et blik paa sprogvidenskabens historie" (1916). Schleicher be- 

 tegner „kulminationspunktet og tillige avslutningen av den første 

 periode indenfor den nyere sammenbgnende sprogvidenskabs histo- 

 rie" (Thomsen). Hans almindelige synspunkter angaaende for- 

 menes oprindelse i vor sprogæt var væsentlig endnu Bopps, men 

 i motsætning til denne har han utviklet lydlæren til stor bredde. 

 Ja det meste av dennes faktiske stof, og Schleichers store me- 

 todiske fremskridt, med bevisste og præcise rekonstruktioner, som 

 tvinger til at operere med fuld opmerksomhet for alle lydutvik- 



