112 



gjorde det lett for han aa finne seg i dette for sin eigen part: 

 han tenkte aldri stort nm seg sjølv og sitt eige verk, han var 

 inderleg kravlaus og smaalaaten, han kom aldri paa at det var 

 noko so merkeleg det han hadde gjort. All den hyllest han 

 fekk i dei siste livsaara sine, gav han berre den tanken at so 

 hadde han daa ikkje levd reint faafengt. 



Vi som har henta nøring og magt av hans livsverk, vi veit 

 at det er eit av dei største som er gjort i Noreg. Vi er byrge 

 av aa ha havt imellom oss ein mann som Ernst Sårs. Han var 

 i sanning ein stor mann. 



Mindetale over prof. dr. Kr. Birkeland 



holdt i den mat.-naturvid. klasses møte den 21de september 1917 



av 

 0. E. SCHIØTZ. 



Siden vi sidst var samlet her, har vort selskap lidt et smerte- 

 lig tap ved professor Birkelands død. I ham har vort land tapt 

 en av sine mest fremtrædende sønner, som har sat dype spor 

 saavel inden videnskapens som inden den praktiske verden. 

 Hans originalitet og store energi gjorde ham til en av den fysi- 

 ske forsknings mest fremstaaende utøvere. Uet er derfor med 

 dyp smerte at vi idag maa beklage hans altfor tidlige bortgang. 



Professor Birkeland blev født 13de december 1867 i Kristiania, 

 hvor hans far var kjøbmand. Allerede som skolegut vakte han 

 opmerksomhet ved sine fremtrædende anlæg især for matematik; 

 senere samlet hans interesser sig imidlertid om fysikken. Efter be- 

 staat embedseksamen, i 1890, kastet han sig saaledes ivrig ind i 

 undersøkelser over elektriske svingningers forplantning langs ledere. 

 Et par aar forut hadde Hertz netop bekjendtgjort sine epokegjørende 

 forsøk over elektriske svingninger, hvorved han paaviste rigtigheten 

 av Maxwells teori om lysets elektromagnetiske natur, og man var 

 overalt ivrig beskjæftiget med nærmere at studere disse sving- 



