1907.1 NYE BIDRAG TIL BEST. AF PHOLAS-NIVEAUET. 27 



denne tid østersen f. eks. var indvandret til vort lands vestkyst, 

 medens det endnu varer en rummelig tid, førend den indfinder 

 sig i Kristianiafjorden og dennes nærmest tilgrænsende strøg. 

 Men som med østersen, saa og med hele faunistiske selskaber. 

 Der er imidtertid ogsaa et andet, mere generelt forhold, 

 som vi her skal fæste opmærksomheden ved. Hvis man nemlig 

 f. eks. fra det om Horten og Moss liggende strøg af Kristiania- 

 fjorden forsøger at beregne gradientens fald over mod Jæderens 

 kystrand for forskjellige niveauer, der geologisk seet kan ud- 

 skilles for sig, saa vil man, ved at gaa ud fra de af mig ved 

 forskjellige anledninger meddelte høidetal for disse niveauer 

 inden de to nævnte omraader, faa en mærkværdig lovbunden 

 rækkefølge. Om vi nemlig ved begrebet gradientnormal ud- 

 trykker gradientens fald i millimeter pr. kilometer, saa vil vi 

 for enkelte mere udprægede niveauer erholde følgende værdier 

 af gradientnormalen : 



For det „arktiske", dryas-niveauet . . 345 + 17 



„ pholas-niveauet 283—310 



„ mactra-niveauet 197 — 207 



„ tapes-niveauet 131 — 155 



Her er nemlig da tåget hensyn til den mulige feil, som endnu 

 hefter dels ved niveauernes bestemmelse i marken og dels ved 

 maalingerne selv; selv med disse, dog ingenlunde vide grænser 

 griber intet af niveauerne med hensyn til gradientnormal ind i 

 et andet. 



Og tager vi for hvert enkelt niveau ud det enkelttal, der 

 efter de hidtil udførte undersøgelser kan ansees at repræsentere 

 den sandsynlige værdi af gradientnormalen i hvert enkelt til- 

 fælde, saa springer lovmæssigheden endnu sterkere frem, idet 

 vi da faar følgende: 



For det „arktiske", dryas-niveauet .... 345 



„ pholas-niveauet 297 



„ mactra-niveauet 202 



„ tapes-niveauet 143 



