34 OVE DAHL. [No. 4. 



Bleskestadmoen og i trakterne ved Sandsælvand, ligeledes i 

 Førreheiene indenfor Jøsenfjorden. 



Sedum anglicum Huds. Klipper til det indre af fjordene, 

 teml. alm., i lavlandet. 



Sedum acre L. Tørre berg i fjorddistrikterne, ei alm. 



Saxifragaceae. 



Saxifraga Gotyledon L. Klippeskrænter, teml. alm. saavel 

 langs fjordsiderne som i de indre fjeldtrakter. I Suldalsfjeldene 

 (særlig i trakterne Sandsætvand-Fagerstølnut-Kjælkeskar) og i 

 Førreheierne indenfor Jøsenfjord optræder fleresteds smaa former, 

 der dels svarer til f. abbreviata Norm., dels i enkelte karakterer 

 (bladform, blomsterstand og rødprikkede kronblade) minder om 

 former af følgende art og derfor rimeligvis ligesom f. maculata 

 Læstad. er at opfatte som S. Gotyledon X S. Aizoon. 



Saxifraga Aizoon Jacqu. Skiferklipper. Suldal : trakterne 

 ved Sandsæt- og Svinevand, saaledes paa fjeldvidden ret op for 

 Straabø støl, i Solbrækkerne ovenfor Steinstøl, ved Laane støl 

 og derfra henimod Nedre Moen; Fagerstølnuten og Kjælkenulen 

 og derfra henimod skrænterne ovenfor Øvre Moen. Hjelme- 

 land: Brystfruhvelvet i Førreheierne indenfor Jøsenfjord henimod 

 Blaafjeld. Meget formrig i henseende til høide, blomsterstand 

 og kronbladenes farve. Smlgn. I p. 35 flg. x 



1 Rektor L. M. Neuman, der har samlet S. Aizoon i Salten (se I p. 35) 

 og indgaaende studeret formerne inden denne art, har velvilligst gjen- 

 nemgaaet størstedelen af mit indsamlede materiale og meddelt mig sine 

 bemerkninger desangaaende. Han tinder her saavel f. genuina (« major 

 Koch p. p.), svarende til den største figur paa Jacquins afbildning Fl. 

 Austriaca tab. 438 og Fl. exsicc. Austrohung. nr. 1288 fra den klas- 

 siske lokalitet Schneeberg ved Wien (hvor jeg ogsaa selv har ind- 

 samlet den), som f. groenlandica og en række indbyrdes noget ulige 

 former, der hører ind under f. minor Koch. Disse afviger dog alle 

 særlig ved de næsten stjerneformig udbredte kronblade fra formen i 

 Salten {*Laestadii Neum.), hvis kronblade er næsten klokkeformig 

 sammensluttende med indbøiet spids. For en form, der har kort stilk, 

 sammentrængt blomsterstand og gulagtige, stjerneformede, smale og 

 derfor langt adskilte kronblade, foreslaar ban navnet f. fulvescens og 

 leverer følgende diagnose: caulis 5—10 cm., inflorescentia umbelli- 

 formis, flores deminutae, petala angustissima, fulvescentia, ex ungue 



