1907.] OM THERIAK. 11 



varet i særlig pragtfuldt udstyrede porcellæns- eller metalkar, der 

 var rigt forsirede. Af konsistens var jo midlet en latværge, som 

 forøvrigt anvendtes baade udvendig og indvendig, i sidste fald 

 gjerne blandet med vin, honningvand, kanelvand eller lign. Ud- 

 vendig blev den bl. a. brugt som præservativ mod pesten paa 

 den maade, at man smurte den i næseborene 1 . Ifølge Man sa 2 

 var det ogsaa netop mod denne sygdom, at theriak særlig fandt 

 anvendelse i Norden. 



Hvilke overordentlig værdifulde egenskaber man fra medi- 

 cinsk standpunkt tillagde theriak, faar man et godt indtryk af, 

 naar man f. e. læser nedenstaaende lovsang paa hexametre. 

 Den stammer fra Otto fra Cremona, der levede omkring aar 

 1200, og som rimeligvis tilhørte den salernitanske skole. Han 

 omtaler de paa hans tid brugelige composita's virkninger, deri- 

 blandt ogsaa theriak. Om „tiriaca magna" heder det 3 : 



Vis apoplexiæ, scotosis, cephalaea, venenum, 

 Humida raucedo, pressuraque pectoris arcti, 

 Asthmatis insultus, peripleumonia, dolores 

 Iliacæ, dolor arteticus, nefresis, lapis, algens 

 Hydropicus, colicae violentia, menstrua, foetus 

 Mortuus, ictericae labes, contagia leprae, 

 Frigiditas stomachi, hieranoxae passio, cordis 

 Defectus, cerebri vitium, compressio splenis, 

 Poena febris typicae, magnae cedunt tiriacae. 



Som det sees, ansees theriak for virksom mod nærsagt alle 

 mulige sygdomme, deriblandt ogsaa mod gifte, mod spedalskhed, 

 mod febris typica o: koldfeber o. s. v,; derimod nævnes ikke 

 pesten i denne forbindelse. 



Den bekjendte middelalderlig-tyske forfatter Konrad v. 

 Megenberg omtaler i sin „Buch der Natur" fra 1483 ogsaa 



1 M. Heyne: Korperpflege und Kleidung bei den Deutschen etc, 1903, 

 s. 198. 



2 Folkesygdommenes og Sundhedspleiens Historie i Danmark, s. 20. 



3 L. Choulant: Macer Floridns de viribus herbarum unaciim Walafridi 

 Strabonis, Othonis Cremonensis et Ioannis Folcz carminibus etc, Lipsiæ, 

 1832, s. 168. Sig. Haeser, I, s. 675. 



