1907.] OM THERIAK. 19 



man i Spydeberg paa Wilses tid x at stege en orm levende og 

 tåge pulveret deraf ind. 



I sin „ Norges naturlige Historie" fortæller Erich Pontop- 

 pidan 2 i kapitlet „Om Orme og Insecter" følgende: „Den Orme- 

 Ham, eller det Skind, som Slangen aarlig skyder af sig, bruger 

 man her til at binde en Barsel-Quinde om Livet, naar hun har 

 haard Forløsning, som de mene derved at lettes." Mod en 

 kvægsygdom, „Tour-syge", som efter P. opstaar ved nydelsen 

 af „Tour-Græs", oplyser 3 han, at „Bonden her til Lands bruger 

 enten Bibergel (o: bævergjel) eller og et Stykke af en Snog 

 indæltet i Dey og stoppet i Halsen. Er det ikke Hovedet, men 

 et andet Stykke, da maa Snogen være dræbt før St. Hans Dag, 

 og til saadan Brug bevaret". Hvad denne kvægsygdom angaar, 

 er det af interesse at merke, at den er vel kjendt fremdeles 

 under samme navn; Aasen 4 oplyser nemlig følgende: Tauver 

 (Tauvr) — en vis Kvægsygdom; en Lammelse i Munden eller 

 Svælget. (Egentlig Forhexelse. Ordet kommer af oldnorsk 

 taufr o: trolddom.) Ross meddeler forøvrigt, at ordet ogsaa 

 bruges om en barnesygdom med udslet. Endnu forlanges paa 

 Vestlandet af almuen „tauverkorn" som middel mod sygdommen 5 . 



Denne folkemedicinske anvendelse af og tro paa slanger 

 respektive hugorme, altsaa giftslanger, er udbredt til de for- 

 skjelligste dele af Europa. Fra Bosnien beretter f. e. Truhelka 6 

 følgende recept mod epilepsi: „Todte eine Schlange, nimm die 

 Gedårme heraus und iss dieselben mit noch etwas Anderem auf, 

 und der Anfall kommt nie wieder." Paa Sicilien anvendes mod 

 en sygdom, kaldet „scheranzia", der er d. s. s. croup, tørret 



1 Wilse: Spydebergs Beskrivelse, s. 443. Sig. forøvrigt A. Fonahn: 

 Orm og ormmidler etc, Christiania 1905, kap. IV: Orm som sympathi- 

 og lægemiddel. 



2 E. Pontoppidan : Det første Forsøg paa Norges naturlige Historie, II, 

 s. 59. (Kiøbenhavn, 1753). 



3 I, s. 209. 



4 Norsk ordbog, 1873. 



5 Oplysning af apotheker Tischendorff, Haugesund. 



Wissenschaftliche Mittheilungen aus Bosnien und der Herzegovina, 

 redigirt v. Moriz Hoernes. Zweiter Band, Wien 1894; s 391. 



