16 MAGNUS OLSEN. H.-F. Kl. 



har troen paa det onde oie indtil den seneste tid været vidt ud- 

 bredte i Norden. Det er i særdeleshed „hekserne", hvem nordisk 

 folketro tillægger det onde øie. Men ogsaa (hemmelige og aaben- 

 bare) skjøger, mordere og misdædere kan skade ved sit blik; 

 jfr. udtrykkene at „skjøge-se" og at „ulve-se". Der foreligger 

 fremdeles ældre og nye beretninger om, at den dødes aabne øine 

 er uheldbringende (Eyrbyggja saga kap. 33, Årnason Isl. P']6b- 

 sogur I 299). 



Efter nordisk folketro er det navnlig paa børn og dyreunger, 

 at det onde øie kan anrette skade ; men ogsaa ældre kan rammes 

 deraf. Det gjælder om at bevare de spæde børn for enhver 

 fremmeds blik, og man maa ikke lade hvemsomhelst se ind i 

 fjøset. Kommer en person, som har „et slemt øie", ind til 

 kjørene og ser og føler paa dem, kaster de kalv eller mister 

 melken, eller det bliver nmuligt at kjerne paa gaarden. Ogsaa 

 andre huslige arbeider (bagning, brygning, vævning, lysestøbning, 

 o. s. v.) mislykkes paa grund af det onde øie. Fra Hebriderne 

 fortælles, at en person med onde øine kunde se saa skarpt paa 

 heste, der holdt paa med at pløie, at de blev staaende aldeles 

 magtstjaalne og faldt om uden at være istand til at reise sig 

 igjen. 



Saaledes svarer forestillinger om det onde øies virkninger 

 nøie til de norske forestillinger om avind og „svek" paa folk 

 og fremfor alt paa kreaturer. Disse overensstemmelser paa 

 centrale punkter tyder bestemt paa, at der oprindelig er en 

 dybere sammenhæng mellem det onde øie og alt det, som i 

 norsk overtro tilskrives onde menneskers avind. 



Dette bevises ligefrem ved flere udtryk i norske bygdemaal, 

 som jeg hidindtil har holdt udenfor undersøgelsen. 



Ifølge Aasen bruges ovundsauga om „et misundeligt Øie; 

 fordum anseet som farligt og i Stand til at paaføre Ulykke. Et 

 Slags Amulet eller Middel herimod kaldtes Ovundstein (Tele- 

 marken)". Aasen sammenligner hermed udtrykket v det kom kag 

 [n. blik, øiekast] paa det, o: der kom et ondt Øie over det; det 

 mislykkedes. Nordhordland. Sigter til den gamle Tro, at et 

 ondt Blik (et Avinds-Øie) kunde fordærve et Foretagende, f. Eks. 



