24- 



viede Selskabet sin Tjeneste og ved sin Død 1903 testamenterede 

 Selskabet sin Formue. 



En ny Epoke med Hensyn til Publikationerne indtraadte 

 i 1894, da Selskabet begyndte at udgive foruden „Forhand- 

 lingerne", der herefter skulde omfatte mindre Arbeider og 

 „Oversigt over Moderne", tillige sine „Skrifter", et Bind for 

 hver Klasse, i stort imperial-oktav Format. I „Skrifterne" ind- 

 tages som Regel de større Afhandlinger, særlig de paa frem- 

 mede Sprog, og naar de er ledsaget af større Illustrationer. 

 Denne glædelige Forøgelse skyldtes det i 1893 til Selskabet 

 testamenterede H. A. Benneches Fond paa 80,000 Kr., hvis 

 Renter for største Delen kan anvendes til Udgivelse af Arbeider 

 inden den hist.-filosof. Klasse (idet dog 20 °/o afsættes aarlig til 

 et Stipendium for skjønlitterært Forfatterskab, hvilket af Sel- 

 skabet uddeles hvert 3die Aar). 



Ikke mange Aar efter erholdt imidlertid Selskabet den største 

 økonomiske Støtte ved Oprettelsen af „Fri d tjo f Nansens 

 Fond til Videnskabens Fremme", der i 1896 blev grund- 

 lagt som egen Stiftelse og knyttedes til Videnskabs-Selskabet i 

 Christiania. Ved de aarlige Bidrag af dette Fond, hvis Styrelse 

 altid saa liberalt har imødekommet Selskabet, har dette i de 

 sidste Tiaar paa en langt fyldigere Maade end før kunnet af- 

 hjælpe de mange Krav fra saavel ældre som yngre Viclenskabs- 

 mænd her i vort Land, ikke alene inden Selskabets Medlems- 

 kreds, men ogsaa fra mange Udenforstaaende, som derved har 

 kunnet faa sine Arbeider publicerede. -- Desuden har Selskabet 

 givet Bidrag til Udgivelsen af andre videnskabelige Værker, saa- 

 ledes til en Del af Prof. Konrad Maurers efterladte Skrifter. 

 Fremdeles udgiver Selskabet Sverdrup-Expeditionens viden- 

 skabelige Resultater, hvilken Udgivelse bekostes helt og holdent 

 af Nansenfondet. 



Til mere specielle videnskabelige Formaal knytter sig det i 

 1885 testamenterede Legat (oprindelig 4000 Kr.) til Pharmaciens 

 Fremme, skjænket af Apotheker Peder Leth Øwre, og den i 

 1905 af Direktør F. O. Gul db erg testamenterede Eiendom 

 (Tømte i Nannestad) til plante- og dyrebiologisk Experimentalfelt. 



