1902. J MEDDELELSER OM NORGES FISKE I AARENE 1884—1901. 15 



De fleste Expl. have havt en jevn Størrelse af 440— 460 mm . 

 Et stort Expl., fanget ved Hvaler (Udløbet af Christianiafjorden) 

 17de Jan. 1888, havde en Totall. af 480 mm . Det mindste af mig 

 undersøgte Individ (Ljan ved Christiania 5te Mai 1901) havde en 

 Totall. af 338 mm . 



Levesæt. De fleste Exemplarer have været fangede enkelt- 

 vis i Garn. Men undertiden synes den at optræde stimevis; den 

 Iste Juli 1884 toges saaledes udenfor en Elvemunding i Høgs- 

 fjord (Ryfylke) en hel Flok paa omtr. 40 St. i et enkelt Garn. 



Ogsaa udenfor Flekkefjord vides undertiden flere Individer 

 at have været fangede i samme Dræt 



Den gaar tildels helt ind i Bunden af de sydlige Fjorde, og 

 er enkeltvis tåget mellem Øerne udenfor Christiania. Paa flere 

 Steder angives den at have været fanget i Brakvand. Nogen 

 oeconomisk Betydning har den ikke hos os, og den er idethele 

 lidet kjendt og skattet af Fiskerne. 



Fam. Scorpaenidae. 



Sebastes marinus, (Lin.) 1766. 



S. marinus, marinus, Lin. 1766. 



Dødelighed. I Beg. af Jan. 1890 bemærkedes i de indre 

 Dele af Varangerfjorden store Masser af denne Art at flyde 

 halvdøde i Vandskorpen blandt den halvt opløste Is. En enkelt 

 Fisker fangede saaledes over 1500 St. paa en Gang; i Regelen 

 kunde hver Mand optage 1 — 200 St. ad Gangen. Denne Døde- 

 lighed skyldtes sandsynligvis pludselige Temperaturforandringer 

 i Dybet. 



S. marinus, viviparus, Kr. 1844. 



Yngletiden falder sandsynligvis hos denne Kystform til 

 de samme Tider, som hos Hovedformen & marinus. 



Ved Bodø, det nordligste Sted, hvor denne Form hidtil er 

 fundet „typisk", har jeg seet ynglefærdige Exemplarer, fangede 



