1902.] MEDDELELSER OM NORGES FJSKE I AARENE 1.884-1901. 111 



Pectoralerne havde 11 og 13 Straaler; venstre Pectoral, der 

 var complet, havde en Længde af 66 mm . 



Iste Gjællebue indeholdt (paa hver Side) 46 Straaler; hos 

 de 3 øvrige i Bergens Museum opbevarede Exemplarer 1 har 

 Tallet varieret mellem 41 og 46. 



Farve. Finnernes Farve var blot delvis bevaret. Den 

 eneste tilstedeværende Hovedstraale (den 13de) var hvid. gjen- 

 nemsigtig, og tegnet med 2 mørke Tverbaand og mørke Spidse. 

 Ogsaa paa Brudstykkerne af 9de og 10de Hovedstraale kunde 

 3 saadanne mørke Tverbaand paavises; sandsynligvis har hele 

 Hovedstraalernes Membran været forsynet med det samme Antal 

 mørke Tverbaand. 



Rygstraalernes Farve var rød, Pectoralernes rødliggraa, (de 

 sidste muligens noget affarvede). 



Legemets sorte Tverbaand vare forholdsvis faa; de fleste 

 findes ovenfor Sidelinien. Kun 2 af dem overskride denne, 

 og strække sig helt fra Dorsal- til Ventrallinien. Paa Halepar- 

 tiet findes intet Tverbaand ; det bagerste ligger hos dette Expl. 

 kort foran Anus. 



Legemet var i frisk Tistand mat sølvfarvet (som Tinfolio), 

 og forsynet med 6 langsløbende Baand, omtr. 10 mm brede, alle 

 løbende ovenfor Sidelinien. Disse Baands og Mellemrummenes 

 Farve beskriver Grieg hos det friske Individ paa følgende Maade: 



Medens Legemets Bundfarve er rent sølvhvid, ere de langslø- 

 bende „ Baand" sølvhvide med stærkt gyldent Skjær. Naar det 

 i tidligere Beskrivelser af denne Art fremhæves, at de langslø- 

 bende Baand ere mørkfarvede i Forhold til den sølvhvide Farve, 

 antages denne mørke Farve nærmest at fremkomme ved Slid, 

 ligesom det snarere ere de sølvhvide Mellemrum mellem Baan- 

 dene, end Baandene selv, der antage denne mørkere Farve. Ved 

 Tørring, eller ved Opbevaring paa Spiritus, ville nemlig de gyl- 

 denfarvede Længdebaand, der ere forholdsvis glatte, blive stær- 

 kere contraherede, end de sølvhvide Mellemrum, der ere forsy- 

 nede med flere og større Bentuberkler; derved komme de sidste 



1 Nordfjord 1855, Alstahaug 1859, og Sæimstranden, Bergen 1886. 



