1902 1 BIDRAG TIL EN ORDSAMLING OVER SJØMANDSSPROGET. 



som det nu heder; en brækstang af jern) til holl. koevoet, skib- 

 manden ombord paa marinens skibe til holl. schieman; lige- 

 ledes afledningerne skibmandsgam og at skibmande (udtalt 

 sjimWne). Hul sjø, stampesjø, luvgjerrig, gaa under seil, 

 forud, agterud, løbende og staaende rig, rumskjøds, midtskibs 

 og en mængde andre udtryk er lige i norsk og holl., og der maa 

 vel næsten overalt forudsættes at være paavirkning. Spilkop, 

 rorkop (om det øverste af gangspillet, roret), klaploper, forloper 

 (tauge i riggen), hartloper (hurtigseiler), pert eller part (taug 

 under en raa eller klyverbom til støtte for benene under arbeidet), 

 vage (o: vake, bære godt oppe i sjøen, om fartøier, baade), gaa 

 an (begynde), fordevind, bidevind stammer tydeligvis fra samme 

 kilde; seise (surre et seil), reise [bl. a. at stige), stoppe, serve 

 er gamle holl. ord og rimeligvis indført fra Holland, enkelte af 

 dem muligvis senere paavirket af engelsk. 



I ældre skibssprog var der endnu mere af hollandske (nordt.) 

 ord. Tordenskjold skriver i sine rapporter stilte (for subst, stille), 

 hulte (= kuling), boven for mig (o: ovenfor), om de nord, styre 

 de nord hen (nordover), døer og igiennem Fochen", o. s. v. 



De engelske ord er gjennemgaaende af nyere datum; de 

 fleste navne paa riggen er af nedertysk oprindelse, de er ældre 

 end den engelske indvandring. En del af de tekniske navne er 

 dog engelske: brig, skonner, kutter, klipper, skyseil, sjakkel, at 

 skjevre, o. s. v.; og de nyere opfindelser (og forbedringer) bærer 

 for en stor del engelske navne: propeller (mest i formen propell), 

 stimbaad, donkey-maskme (en liden dampmaskine til heising og 

 lign.; udtalt donke), veier (staaltraad, eng. wire). 



Det er især ombord paa koffardiskibene at engelsken breder 

 sig. Til orlogs braser man seilene firkant (holl. vierkant), til kof- 

 fardis heder det lægge skvært eller at skvære; til orlogs heder 

 det staa hive!, til koff. som oftest vast hiven, stop hivenl (eng. 

 'vast heaving', ofte udt. heavin; saaledes ogsaa stop halen!, af 

 'stop hauling'). Paa samme maade afløses kappe (holl.) mere 

 og mere af det engelske kutte, sjau af job, 'hale dør af hale 

 taut, tight, at slæbe af at tauge, ret saa! (ordre til rormanden) 



