1902.] BIDRAG TIL EN ORDSAMLING OVER S.IØMANDSSPROGET. 



tøtse (tøsse) grunden — røre grunden (om et skib). 



vaste — vente; vast hiven! vast (alm. stop) halen (vast heaving, 

 hauling); formod. oplattes hiven, halen som subst, med be- 

 stemt artikel. Det kan dog ogsaa hede: vast hive! ligesom 

 staa hive (staa hiven)! 



vons : det gik med vons, d. v. s. med én gang, rask. 



A f ' r e i s e n . 



Sjømanden skal ud og „fare" ; han har været hos „hyre- 

 basen" (forhyringsagenten) og fundet en ledig hyre, og han maa 

 saa til indrulleringschefen og blive „paamønstret"; hos rederen 

 bliver der ordnet med „trækken", som de hjemme skal have at 

 leve af. I gamle dage, da tiden ikke var saa kostbar, kunde 

 skuden kanske blive liggende i lang tid „for kontrari" (vinden 

 var kontra'ri, d. v. s. imod) ; det generede jo ikke mandskabet, 

 for, som det heder, „hyra dreier" eller „moane'n dreier", 

 d. v. s. hyren løber, og mandskabet tjener sine penge. Nu er 

 det gjerne at faa „stimbaaden" eller „taugbaaden" (eng. tugboat 

 og towboat) for baugen snarest muligt og blive „tauget" eller 

 „tøgget" ud i aaben sjø. — Udover dagen bliver vagten sat, 

 mandskabet deles i styrbords og bagbords vagt (kongens og 

 dronningens kvarter, som det heder ombord i orlogsskibe). 

 Styrbords vagt er kapteinens, bagbords er styrmandens; er 

 der andenstyrmand, passer han kapteinens vagt; denne gaar 

 da ikke vagt, han er paa midtskibsvagten, som det spøgende 

 heder. — At fare agter (agterud) vil sige at bo i kahytten, høre 

 til skibets befal, agtergasterne, som de undertiden kaldes; de 

 agter (dem agter) er det sædvanlige navn. De forud er folkene, 

 de som farer forud, d. v. s. bor i ruffen. — Den ene halvdel 

 af mandskabet gjør tjeneste, har vagt paa dæk, medens den 

 anden har vagt tilkøis. Kvarter, for vagt, bruges nu sjelden til 

 koffardis, undtagen naar vagten skal afløses; da raabes der ind 

 i ruffen: Reis ud til kvarter i Guds navn! eller ofte forkortet: 



