1902.] BIDRAG TIL EN ORDSAMLING OVER SJØMANDSSPROGET. 19 



gjerne for sluring; fra først af var det vistnok et slang-udtryk, 

 at slure er at glide, rimeligvis er det en hentydning til flæ- 

 sket. Sirupsshiring brugtes enkelte steder om grynsuppe 

 med sirup i, et slags sødsuppe. Ellida-maling kaldtes gryn- 

 suppen i sin tid ombord i orlogsskibene; den graa farve paa 

 suppen blev altsaa sammenlignet med korvettens. Blandt sjø- 

 folk fra Kristiania kaldtes grynsuppen ogsaa blaamaga- 

 tran; den blev formodentlig farvet af kjedlen den blev 

 kogt i. Sødsuppe kaldes (eller kaldtes) for tre gange rundt 

 ruffen eller tre gange rundt masten; meningen er, at man blev 

 lige sulten igjen, naar man havde tåget denne lille spadsertur. 

 En endnu værre virkning skal den ogsaa have, at dømme efter 

 navnet: gallionforskrækkelse; (i .ældre tider var der ikke altid 

 klosetter, og folkene sad forud i „ galliona"). 



Det haarde, „staalstegte" skibsbrød kaldes knald. Snærte 

 er et meget almindeligt navn paa kaffen, naturligvis fordi den 

 drikkes uden fløde, svart. The har, foruden flere mindre høviske 

 navne, ogsaa navnet barbervand, naturligvis er den da tynd. 

 Vestover kaldes the undertiden for blunkevand, men dette er 

 vel nærmest ironisk; blunkevand er egentlig sterkt brændevin. 



For endel aar siden bagtes der brød ombord paa nogle af 

 marinefartøierne. Et par dage i ugen bagtes der større brød, en 

 enkelt dag mindre. De første kaldtes stor stump, de sidste kryds- 

 stump, ved et ordspil paa stump (ovnsbrød) og stump, den ne- 

 derste del af (mers)seilet, som bliver igjen, naar man har tåget 

 alle rev. Storstumpen, det undre mersseil paa stormasten, er 

 større end krydsstumpen, som er det tilsvarende seil paa kryds- 

 masten, den agterste mast paa et fuldrigget skib. 



Subberusk er, som navnet siger, ikke nogen tiltalende ret. 

 Nu bruges den ikke mere, men for en tyve — tredive aar siden 

 brugtes den ombord i orlogsskibene, mest som aftensmad. Den 

 bestod af brødsmuler, stykker af skibsbrød, som blev samlet 

 op paa bunden af brødkøien (brødbeholderen), tilsat med øl, saa 

 det dannede et slags grød. 



Bænge er en mere tiltalende ret; den bruges ogsaa til kof- 



